Березівський районний суд Одеської області
27.06.2018
Справа № 493/1305/18
Провадження № 1-кп/494/88/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 червня 2018 року Колегія суддів Березівського районного суду Одеської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_7 ,
ВСТАНОВИВ:
23червня 2018 року в порядку ст.34 КПК України, згідно ухвали апеляційного суду Одеської області від 22 червня 2018 року, надійшов для розгляду до Березівського районного суду Одеської області обвинувальний акт з додатками до нього у вищевказаному кримінальному провадженні відносно обвинуваченого ОСОБА_8 за ч.1 ст.263-1, ч.1 ст.263 та ч.1 ст.115 КК України.
Заслухавши прокурора, який щодо призначення судового розгляду заперечень не має й наполягає на продовженні тримання під вартою обвинуваченого, мотивуючи тим, що у останнього, який обвинувачується у скоєнні злочинів, один з яких є особливо тяжким, на даний час відсутні будь-які соціальні зв`язки та не вичерпані конфлікти з односельцями, та адвоката, який проти тримання під вартою свого підзахисного й просить цей запобіжний захід змінити на більш м`який, а також думку обвинуваченого, який не висловив ніяких заперечень проти прийняття всіх необхідних процесуальних рішень по даному кримінальному провадженню, та вивчивши обвинувальний акт з додатками до нього, суд на підставі п.3 ч.3 ст.314 КПК України вважає повернути прокурору вищевказаний обвинувальний акт, оскільки він не відповідає вимогам п.5 ч.2 ст.291 КПК України та продовжити тримання під вартою обвинуваченого.
Згідно п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Статтею 291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором та має містити такі відомості:
1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;
2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;
5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;
6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;
7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);
9) дату та місце його складення та затвердження.
Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.
До обвинувального акта додається:
1) реєстр матеріалів досудового розслідування;
2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;
3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування;
4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного.
Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.
Всупереч положенням ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт не містить конкретних формулювань обвинувачень, тобто описів кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 та ч.1 ст.115 КК України, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_9 .
Формулювання обвинувачення повинно складатись з обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення тощо.
Як убачається із встановлених слідчим під час досудового розслідування фактів та формулювань обвинувачень за результатами досудового розслідування за епізодами вказаних кримінальних правопорушень, повністю не узгоджуються наведені в обвинувальному акті обставини вчинених злочинів, які підлягають доказуванню, а саме місце вчинення незаконного зберігання вогнепальної зброї та способи вчинення вбивства людини, тобто ті конкретні дії, які спричинили або могли спричинити суспільно небезпечні наслідки, що мають значення для правильної кваліфікації дій ОСОБА_8 .
Так, в обвинувальному акті наявні суперечливості в тому, що саморобний однозарядний пістолет спрощеної конструкції в 12 годин 16 квітня 2018 року вилучено неподалік домогосподарства ОСОБА_8 , що розташоване в АДРЕСА_1 , а незаконне зберігання вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, яке інкримінується останньому, виходить, що мале місце за вказаною адресою його помешкання до часу його вилучення з вересня 2017 року.
Крім того, про неконкретність формулювання обвинувачення слідчим за результатами досудового розслідування за епізодом вбивства свідчить те, що ОСОБА_9 «поставив набій на вищевказану цівку, після чого, молотком, що тримав в правій руці, завдав один удар по набою в цівці …»
Відповідно до положень ст.109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування
складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування та 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
В той же час, у долученому до обвинувального акту реєстрі матеріалів досудового розслідування зовсім не зазначено таке процесуальне рішення як складання та затвердження обвинувального акту уповноваженими на це особами, а в п.37 його не міститься процесуальна дія про участь захисника ОСОБА_6 під час допиту 2 травня 2018 року, 4 травня 2018 року і 20 червня 2018 року підозрюваного ОСОБА_8 .
Частиною 1 ст.384 КПК України передбачено, що прокурор зобов`язаний надати роз`яснення обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних; письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Однак в матеріалах кримінального провадження відсутнє письмове роз`яснення прокурора про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних.
Згідно положень ст.291 КПК України, законодавець встановив процесуальний порядок оформлення обвинувального акту у кримінальному провадженні, ряд відомостей, що їх має містити обвинувальний акт, а також чітко визначив ті процесуальні документи, що в обов`язковому порядку додаються органом досудового розслідування до обвинувального акту.
Положення ч.1 ст.384 КПК України щодо необхідності долучення до обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду, письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості та правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних, - є спеціальною нормою закону, яка повинна виконуватися незалежно від виконання приписів загальної норми - ч.4 ст.291 КПК України.
Приймаючи до уваги викладений у ст.9 КПК України принцип законності кримінального провадження, суд вважає, що недотримання будь-яких імперативних норм Кримінально-процесуального кодексу України щодо змісту обвинувального акту, є підставою для визнання такого акту таким, що не відповідає наведеним вимогам закону.
За таких обставин суд дійшов висновку, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_8 не відповідає вимогам КПК України, зокрема, ст.291 КПК України, а тому він відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України підлягає поверненню прокурору.
При вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 суд приймає до уваги те, що останній обвинувачуються у скоєнні декількох злочинів, один з яких є особливо тяжким. Перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого кримінальним законом покарання може перешкодити кримінальному провадженню з метою ухилення від кримінальної відповідальності, крім того, до затримання він не мав жодних соціальних зв`язків, що вказує на те, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати, а тому суд дійшов висновку про доцільність збереження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який забезпечить належну йогопроцесуальну поведінку, у зв`язку з чим, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який закінчується в 7годин 20 хвилин 1 липня 2018 року, слід продовжити ще на два місяці з дня закінчення строку тримання під вартою.
Суд вважає, що застосовувати інший запобіжний захід, крім тримання під вартою обвинуваченого, не представляється можливим.
Згідно ст.315 КПК України та Інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №9-3167/0/4/-16 від 30 грудня 2016 року, запобіжний захід обраний або продовжений слідчим суддею на стадії досудового розслідування, може бути продовжений, змінений лише у підготовчому судовому засіданні.
Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч.1 ст.197 КПК України).
Керуючись ст.ст.109,291,314,315,376 КПК України,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжити у Одеській установі виконання покарань (№21) з 7 годин 20 хвилин 1 липня 2018 року до 7 годин 20 хвилин 30 серпня 2018 року.
Копії ухвал надати учасникам судового провадження негайно та направити до Березівського відділення поліції Лиманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області і Одеській установі виконання покарань (№21).
Ухвала в частині повернення обвинувального акту може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Березівський районний суд Одеської області протягом семи днів з дня її проголошення.

.
Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2