Справа № 629/2100/16-к
Номер провадження 1-кс/629/656/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 травня 2018 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання слідчого Лозівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 по кримінальному провадженню за № 0001185 від 02.05.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Краснопавлівка, Лозівського району Харківської області, громадянин України, офіційно не працюючий, маючий на утриманні малолітню дитину, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-
встановив:
06 лютого 2018 року слідчий СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У клопотанні зазначено, що 01.05.2016 року, близько 16 години 00 хвилин, перебуваючи в районі Краснопавлівської КХП між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , на ґрунті неприязних стосунків, через побутові причини, виник конфлікт, який переріс у сутичку. У ОСОБА_5 під час вказаної сутички виник умисел на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 . Усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з мотиву особистої неприязні, з метою спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_5 наніс ОСОБА_7 множинні удари руками в область голови, внаслідок чого спричинив потерпілому тілесні ушкодження у вигляді проникаючої черепно-мозкової травми з переломом кісток черепа, забоєм головного мозку і крововиливом під оболонки головного мозку, які згідно висновку експерта № 235-ЛЗ/16 є тяжкими тілесними ушкодженнями.

За даним фактом відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001185 від 02.05.2016 року з визначенням правової кваліфікації за ч.1 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 07.02.2018 року було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно рапорту ст. о/у СКП ст. лейтенанта поліції ОСОБА_8 26.03.2018 року о 0 год. 20 хв. ОСОБА_5 було затримано на підставі ухвали слідчого судді з метою подальшого приводу до Лозівського міськрайонного суду Харківської області..
26.03.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.03.2018 року в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 було відмовлено.
Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області від 12.04.2018 року апеляційну скаргу прокурора було задоволено частково, ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.03.2018 року скасовано, а матеріали клопотання слідчого повернуто до того ж суду для його розгляду по суті.
03.05.2018 року матеріали клопотання надійшли в провадження судді ОСОБА_1 .
Прокурор у судовому засіданні просив задовольнити клопотання, враховуючи встановлені існування ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України. Вказав, що з моменту винесення ухвали слідчим суддею 27.03.2018 року підозрюваний завжди своєчасно з`являється на виклик слідчого та прокурора, не чинить жодних перешкод досудовому розслідуванні і не намагається вплинути на потерпілого або свідків.
Підозрюваний заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого на підставі того, що не був повідомлений про те, що відбувається досудове розслідування, не отримував жодної повістки про виклик до слідчого та не знав, що тривалий час знаходився у розшуку, оскільки працює в Київській області.
Захисник заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на те, що прокурором у судовому засіданні були лише перераховані ризики передбачені ст. 177 КПК України. Жоден з даних ризиків прокурором не було доведено, а також не було доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів недостатньо для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, його підзахисний завжди своєчасно з`являється на виклик слідчого та прокурора і не скоює жодних дій з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Суд, вислухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши докази, надані в обґрунтування клопотання, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що слідчий суддя вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд враховує те, підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні надав пояснення в яких визнав факт спричинення тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_7 при зазначених в клопотанні обставинах. Крім того, судом враховано, що підозрюваний тривалий час знаходився у розшуку, але слідчим не надано жодних доказів про виконання дій, передбачених законодавством у такому випадку, на даний час не скоює жодних протиправних дій, з`являється на виклик слідчого та прокурора, не перешкоджає досудовому розслідуванні, не намагається вплинути на потерпілого та свідків.
Таким чином мається обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що підтверджується наданими суду доказами.
Також суд враховує те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, офіційно не працює, має на утриманні малолітню дитину, а саме: ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , має постійне місце проживання, що свідчить про наявність соціально сталих зв`язків.
У зв`язку із цим, суд приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Наявність будь-яких інших ризиків прокурором у судовому засіданні не було доведено, так само як і недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вищезазначеного ризику.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
На підставі ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч.1 ст. 194 КПК України, але не доведе обставин, передбачені п.3 ч.1 ст. 194, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З урахуванням вищевикладених обставин, суд приходить до висновку про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваному, що є достатнім для запобігання ризику, доведеному прокурором у судовому засіданні, в зв`язку з чим вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого частково та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язку, передбаченого п.3 ч.5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 290, 309, 317, 350, 376 КПК України, слідчий суддя,-
у х в а л и в:
Клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному положення ст. 179 КПК України, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього можуть бути застосовані більш жорсткі запобіжні заходи і на нього можуть бути накладені грошові стягнення в розмірі від 0,25 розміру до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого Лозівського МВ ГУМВС України в Харківській області лейтенант міліції ОСОБА_6 .

Строк дії ухвали про обов`язок повідомлення слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання визначити до двох місяців тобто до 08 липня 2018 року

Копію даної ухвали негайно надати підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_4 .

Копію даної ухвали негайно направити до виконання начальнику Лозівського ВП ГУНП в Харківській області, Лозівському місцевому прокурору.

Повний текст ухвали було виготовлено 10.05.2018 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_1