Справа №660/881/18
Номер провадження 1-кс/660/337/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2018 рокусмт Нововоронцовка

Слідчий суддя Нововоронцовського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Нововоронцовського ВП Бериславського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Нововоронцовського відділу Бериславської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000565 від 27.12.2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Нововоронцовського ВП Бериславського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Нововоронцовського відділу Бериславської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000565 від 27.12.2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України, звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 , а саме на 1/4 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та легковий автомобіль ВАЗ 2109, номер кузова НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1288 куб.см., червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 , 1988 року випуску, шляхом заборони відчуження вказаного майна.
28 серпня 2018 року ухвалою слідчого судді клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків. 29 серпня 2018 року слідчий ОСОБА_4 повторно звернувся з клопотанням про арешт вказаного майна.

У судовому засіданні слідчий і прокурор клопотання підтримали, просили його задовольнити. Слідчий зазначив, що клопотання подається на підставі п.4 ч.2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (цивільний позов). На запитання повідомив суду, що жодного цивільного позову у кримінальному провадженні подано не було, розмір збитків від кримінального правопорушення підтверджується висновками експертиз, загальний розрахунок суми збитків не обраховувався, приблизно 101 тисяча гривень. На думку прокурора, що хоча цивільний позов жодним потерпілим і прокурором не поданий, проте він може бути поданий на будь-якій стадії досудового розслідування в подальшому.

Захисник, позицію якого підтримав підозрюваний, просить у задоволенні клопотання відмовити. Зазначив, що легковий автомобіль ВАЗ 2109, номер кузова НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1288 куб.см., червоного кольору, 1988 року випуску згідно технічного паспорту належить ОСОБА_7 і не належить підозрюваному ОСОБА_5 . Крім того, відсутні будь-які підстави арешту майна, зазначені у ст. 170 КПК України.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані матеріали по справі, суд приходить до наступного висновку.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0000565, внесені відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 та ч. 3 ст. 185 КК України. 10.08.2018 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185 та ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно інформаційної довідки із Державного реєстру речових прав на нерухоме манно та Реєстру прав власності на нерухоме майно ОСОБА_5 має у власності 1/4 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки територіального сервісного центру 1248 Регіонального сервісного центру МВС в Дніпропетровській області ОСОБА_5 на 26.03.2016 року має у власності легковий автомобіль ВАЗ 2109, номер кузова НОМЕР_1 , об`ємом двигуна 1288 куб.см., червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 , 1988 року випуску.

Згідно технічного паспорту серії НОМЕР_3 від 23.08.2018 року легковий автомобіль ВАЗ 2109, номер кузова НОМЕР_1 , об`ємом двигуна 1288 куб.см., червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_4 , 1988 року випуску належить ОСОБА_7 .

Також до матеріалів клопотання долучено копії висновків товарознавчих експертиз у кримінальному провадженні № 0000565 (висновки № 874-МТ, № 876-МТ, № 1112-МТ, № 1106-МТ, № 1108-МТ, № 1833-МТ, № 1844-МТ, № 1843-МТ).
Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати , або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
У порушення зазначених вимог Закону, і після усунення недоліків у клопотанні, по-перше, не зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. У клопотанні лише наводиться стаття 170 КПК України без обґрунтування, які саме її положення потребують застосування і є підставою для накладення арешту на майно підозрюваного. Тільки у судовому засіданні слідчий уточнив клопотання і послався на п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України. По-друге, слідчим подане клопотання з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), водночас не зазначено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При цьому, відповідно до положень ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, а саме з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Вимогами ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Отже, згідно ст. 173 КПК України арешт на майно з метою забезпечення цивільного позову накладається за наявності: 1) обґрунтованої підозри; 2) заявленого цивільного позову; 3) та встановленого розміру завданої шкоди.
В судовому засіданні встановлено, що жодного цивільного позову у кримінальному провадженні № 0000565 подано не було. В клопотанні не зазначений і загальний розмір завданої шкоди від кримінальних правопорушень, який слідчим не було розраховано.
Суд не може накладати арешт на майно з метою забезпечення не існуючого цивільного позову та за відсутності цивільного позивача, цивільного відповідача. На це прямо вказує ч. 6 ст. 170 КПК України, тобто арешт може бути накладений відповідноп.4 ч.2 ст. 170 КПК України лише за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні. Відсутність цивільного позову свідчить про відсутність на час розгляду клопотання конкретних майнових вимог до підозрюваного. Посилання прокурора на можливість в подальшому у кримінальному провадженні подати цивільний позов, не перешкоджає можливості в подальшому повторно звернутися із клопотанням про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 .

Крім того, легковий автомобіль ВАЗ 2109, номер кузова НОМЕР_1 , об`єм двигуна 1288 куб.см, червоного кольору, 1988 року випуску, на який слідчий просить накласти арешт, не належить підозрюваному ОСОБА_5 . Тобто клопотання не відповідає і іншим вимогам, передбаченим у ст.ст. 170-172 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна.
Керуючись ст. ст. 171 - 173, 309 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Нововоронцовського ВП Бериславського ВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Нововоронцовського відділу Бериславської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000565, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, про накладення арешту на майно відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Херсонської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 31.08.2018 року

Слідчий суддяОСОБА_1