Справа № 279/1592/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2018 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростень по кримінальному провадженню №0000063 по обвинуваченню ОСОБА_4 за ст.ст.190 ч.2,186 ч.2 КК України,

В С Т А Н О В И В :
В провадженні суду перебуває вказане кримінальне провадження.
Строк тримання обвинуваченого під вартою закінчується 25.08.2018 року, до вказаної дати закінчення судового розгляду неможливо.
Прокурор клопотав про продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою, оскільки процесуальні ризики, які стали підставою для обрання йому такого запобіжного заходу на час досудового розслідування, на час судового провадження не зменшились, він обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, ніде не працює, раніше неодноразово судимий, може впливати на потерпілу і свідків, переховуватись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений та його захисник проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечили, посилаючись на те, що доказів існування ризиків прокурором не представлено. Однак, при вирішенні питання щодо запобіжного заходу просили визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання їм обов`язків, передбачених ст.194 КПК України із урахуванням його сімейного та матеріального стану.

Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України суд зобовязаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове проваження не було завершене до його спливу.
Вислухавши думку учасників підготовчого провадження з даного питання, суд приходить до висновку, що обвинуваченому доцільно продовжити строк тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, що стали підставою для обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на даний час ці ризики не відпали.
Суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні ряду злочинів, один з яких є тяжким (злочини проти власності), раніше неодноразово судимий, ніде не працює, проживає в м.Коростень не тривалий час, що свідчить про відсутність у нього стійких соціальних зв`язків у даному населеному пункті, судовий розгляд по справі не закінчено, потерпілих та свідків не допитано, докази не досліджено, обвинувачений нещодавно звільнився з місць позбавлення волі, тобто не припинили існувати та не зменшились ризики того, що він може переховуватись від суду та змінювати місце проживання, вчинити інший злочин, зникнути від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого доцільним є продовження обраного йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Разом з тим, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.
Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного (обвинуваченого) необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
В даному випадку відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до обвинуваченого альтернативного запобіжного заходу, у виді застави.
Вирішуючи дане питання, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних інтересів. Забезпечення таких стандартів, потребує від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, вирішуючи справу відповідно до вимог міжнародного та національного законодавства, при визначенні розміру застави, суд враховує положення ст.182 КПК України, а саме обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан обвинуваченого, дані про його особу та наявність ризиків, передбачених п.п.1,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, суд приходить до висновку про необхідність визначення обвинуваченому застави в розмірі 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1841х35=64435 гривень, що в достатній мірі буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків і такий розмір застави не суперечить положенням ч.5 ст.182 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.176-178,183,194,331 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В:
Строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою продовжити на 60 діб, тобто до 07.10.2018 року, включно.

Визначити ОСОБА_4 , заставу в розмірі 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 64435 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Коростенського міськрайонного суду.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого після звільнення з-під варти прибувати за кожною вимогою до суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; своєчасно прибувати до суду за їх викликами.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, направити уповноваженій особі місця ув"язнення.
Ухвала не оскаржується.

Суддя : ОСОБА_1 .

Ухвала мені оголошена «____» _________ 2018 р. ______________

(підпис)