печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника особи, в інтересах якої подано клопотання адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02 листопада 2017 року у справі №757/65101/17-к в рамках кримінального провадження №0000125, -

ВСТАНОВИВ:
23.03.2018 до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02 листопада 2017 року у справі №757/65101/17-к в рамках кримінального провадження №0000125.
У вимогах даного клопотання суб`єкт звернення просить, скасувати арешт майна, вилученого під час обшуку 31.10.2017 в житловому будинку, в якому проживає та зареєстрований ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 скасувати повності.
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що згідно Ухвали арешт на майно накладається з метою збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України). Слідчий суддя дійшов такого висновку, «оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 197 КПК України, є предметом кримінального правопорушення, містить на собі сліди кримінального правопорушення».
Однак з таким неможливо погодитись, з огляду на наступну.
Рішення слідчого ОСОБА_6 про визнання майна речовим доказом оформлене постановою, датованою 31.10.2017. Вказаний документ є незаконним та необярунтованим.
У судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 вимоги визначені у клопотанні підтримав, з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засідання щодо задоволення клопотання заперечував, вказавши на необхідності подальшого збереження арешту майна, оскільки арештовані грошові кошти у кримінальному проваджені визнанні постановою слідчого визнано речовими доказами, а відтак відсутні підстави для скасування даного арешту.
Слідчий суддя, вислухавши позицію учасників судового процесу дослідивши матеріали провадження за клопотанням про скасування арешту майна, приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000125 від 28.09.2017 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України.

В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.11.2017 у справі № 757/65101/17-к накладено арешт на майно, яке було виявлено ти вилучено 31.10.2017 під час проведення обшуку приватного будинку в якому проживає та зареєстрований директор ТОВ «Атлантік-Трейдинг» () ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме грошові кошти у сумі 347 900, 00 грн., здобуті злочинним шляхом.
Метою накладення арешту на майно, є те, що грошові кошти відповідають критеріям визначеним ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме збереження речових доказів.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Положення ч. 10 ст. 170 КПК України декларують, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.
З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу.
Із ухвали слідчого судді про арешт майна вбачається, що арештовані грошові кошти в рамках кримінального провадження визнані речовими доказами та особою, яка заявила клопотання про скасування арешту майна не доведено, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що представником особи, в інтересах якої подано клопотання на даній стадії кримінального провадження, не доказано необґрунтованість та невмотивованість накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_5 , не доведено, що подальше збереження арешту майна нестиме за собою негативні наслідки та арешт майна порушить баланс між засобами які застосовуються та метою яку прагне достягти орган досудового розслідування, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02 листопада 2017 року у справі №757/65101/17-к в рамках кримінального провадження №0000125 - відмовити.
Ухвала слідчого судді не може бути оскаржена і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1