справа №622/560/18
провадження №1-кс/619/759/18
Ухвала
Іменем України
13 червня 2018 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
встановив:
Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 20.05.2018 по 28.05.2018 невідомі особи проникли на територію домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрали вироби з металу, що належать ОСОБА_3 .
До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Золочівського ВП Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Золочівського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про арешт майна, а саме: борону для проведення сільськогосподарських робіт, розмірами 63смх58см товщина металу 5мм: два барабана ступиці в зборі від колес причепу до мотоблоку, діаметром по 30 см кожний; боковина (опора) від садової лавки, виготовлена із чугуна, металевий куток довжиною 1,88 см висотою 9 см товщина металу 5 мм; металеву рейку довжиною 60 см висотою 65 мм, довжиною 97 см, а також лист металу довжиною 110 см, шириною 36 см товщиною металу 7 мм. Майно, на яке накладено арешт, передати на зберігання власнику ОСОБА_3 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування клопотання зазначено, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів встановлено місцезнаходження викраденого майна придбала місцева мешканка с.Довжик Золочівського району Харківської області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . При чому остання пояснила, що приблизно 26.05.2018 до неї прийшла односельчанка - ОСОБА_7 і запропонувала придбати вироби з металу, а саме: борону для проведення сільськогосподарських робіт, два барабана ступиці в зборі з колес, боковина від садової лавки із чугуна, металевий куток довжиною близько 2 м та металеву рейку довжиною близько 1м , а також лист металу довжиною близько 1 м товщиною металу 7 мм. Вказані предмети ОСОБА_6 добровільно видала співробітникам поліції в якості речових доказів. Та, під час проведення огляду місця події від 28.05.2018, який був проведений в період часу з 10:30-11:00 години на ділянці місцевості, що прилягає до території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено наступне майно: борону для проведення сільськогосподарських робіт, розмірами 63смх58см товщина металу 5мм: два барабана ступиці в зборі від колес причепу до мотоблоку, діаметром по 30 см кожний; боковина (опора) від садової лавки, виготовлена із чугуна, металевий куток довжиною 1,88 см висотою 9 см товщина металу 5 мм; металеву рейку довжиною 60 см висотою 65 мм, довжиною 97 см, а також лист металу довжиною 110 см, шириною 36 см товщиною металу 7 мм. Вилучене майно в ході огляду місця події від 28.05.2018, може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, носити на собі будь-які сліди, докази та є тимчасово вилученим майном, тому знаходження зазначеного майна у ОСОБА_6 , може призвести до знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву.
Згідно до ч.1 ст.172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про арешт тимчасово вилученого майна без повідомлення підозрюваного, інших власників майна, захисника.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ст.168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
З протоколу огляду місця події від 28.05.2018 на ділянці місцевості, що прилягає до території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено наступне майно: борону для проведення сільськогосподарських робіт, розмірами 63смх58см товщина металу 5мм: два барабана ступиці в зборі від колес причепу до мотоблоку, діаметром по 30 см кожний; боковина (опора) від садової лавки, виготовлена із чугуна, металевий куток довжиною 1,88 см висотою 9 см товщина металу 5 мм; металеву рейку довжиною 60 см висотою 65 мм, довжиною 97 см, а також лист металу довжиною 110 см, шириною 36 см товщиною металу 7 мм.
Відповідно до положень ст.ст.167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Як передбачено ч.11 ст.170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту вилученого майна, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Враховуючи вищевикладене, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника, слідчий суддя приходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, при цьому, однак, враховуючи можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає необхідним дозволити ОСОБА_3 використовувати борону для проведення сільськогосподарських робіт, розмірами 63смх58см товщина металу 5мм: два барабана ступиці в зборі від колес причепу до мотоблоку, діаметром по 30 см кожний; боковина (опора) від садової лавки, виготовлена із чугуна, металевий куток довжиною 1,88 см висотою 9 см товщина металу 5 мм; металеву рейку довжиною 60 см висотою 65 мм, довжиною 97 см, а також лист металу довжиною 110 см, шириною 36 см товщиною металу 7 мм за власними потребами та заборонити йому проводити їх відчуження у будь-який спосіб.
До того ж, арешт вищевказаного майна шляхом заборони права на його відчуження відповідає положенням ч.1 ст. 170 КПК України.
У розумінні положень ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене 28.05.2018 під час огляду місця події, а саме: борону для проведення сільськогосподарських робіт, розмірами 63смх58см товщина металу 5мм: два барабана ступиці в зборі від колес причепу до мотоблоку, діаметром по 30 см кожний; боковина (опора) від садової лавки, виготовлена із чугуна, металевий куток довжиною 1,88 см висотою 9 см товщина металу 5 мм; металеву рейку довжиною 60 см висотою 65 мм, довжиною 97 см, а також лист металу довжиною 110 см, шириною 36 см товщиною металу 7 мм.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1