У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про визнання доказів достовірними, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулась до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням про визнання доказів достовірними.

Вивчивши клопотання, вважаю, що у відкритті провадження слід відмовити, виходячи з наступного.
Заявник звертаючись з даним клопотання до слідчого судді просила зробити оцінку доказів, наведених нею в своєму клопотанні, з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Як передбачено ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні
Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Повноваження слідчого судді на стадії досудового розслідування чітко визначені КПК України та з урахуванням ч.2 ст.19 Конституції України не підлягають розширеному тлумаченню.
Згідно з ч.1 ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Аналіз повноважень слідчого судді та вищевказаної норми законодавства України дає підстави стверджувати, що у слідчого судді відсутні повноваження виносити ухвалу як окремий процесуальний документ щодо оцінки доказів. Оцінка доказів здійснюється слідчим суддею під час ухвалення судових рішень, прийнятих за результатами розгляду передбачених чинним законодавством України клопотань та скарг. При цьому, подання заяви про оцінку доказів та ухвалення судового рішення щодо оцінки таких доказів чинним КПК України не передбачено. Отже, у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 про оцінку доказів слід відмовити.
Разом з тим, аналіз заяви ОСОБА_2 про оцінку доказів дає слідчому судді підстави стверджувати, що по суті заявницею порушено питання додержання її прав як потерпілої під час здійснення досудового розслідування у вказаних кримінальних провадженнях, а саме проведення повторної стаціонарної комплексної комісійної судової психолого-психіатричної експертизи.
Так, слідчим суддею встановлено, що на час розгляду заяви ОСОБА_2 здійснюється досудове розслідування в кримінальних провадженнях №0009136, №0000430, №0000942, №00091457, в яких ОСОБА_2 має статус потерпілої.
Як передбачено п.3, п.4 ч.1, п.3, п.4 ч.2 ст.56 КПК України, протягом кримінального провадження потерпілий має право: подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання; під час досудового розслідування потерпілий має право подавати докази на підтвердження своєї заяви; брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі.
Виходячи зі змісту глави 20 КПК України, проведення експертизи є слідчою (розшуковою) дією.
Відповідно до ч.7 ст.244 КПК України до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені експертові особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Слідчий суддя має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, яка звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.
Таким чином, виходячи з вищевказаних норм законодавства України слідчий суддя дійшов висновку про право ОСОБА_2 як потерпілої під час досудового розслідування в кримінальних провадженнях №0009136, №0000430, №0000942, №00091457 подавати докази та брати участь у проведенні повторної стаціонарної комплексної комісійної судової психолого-психіатричної експертизи, в т.ч. заявляти клопотання про включення своїх запитань до клопотання про проведення вказаної експертизи в кожному з вищевказаних кримінальних проваджень.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 7-9, 56, 94, 244 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження по клопотанню ОСОБА_2 про визнання доказів достовірними відмовити.
На ухвалу слідчого судді про відмову у відкритті провадження може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1