Справа № 513/159/18
Провадження № 1-кп/513/31/18
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

11 червня 2018 року Саратський районний суд Одеської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Сарата Одеської області клопотання прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури про звільнення від кримінальної відповідальності

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Міняйлівка Саратського району Одеської області, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта неповна середня, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,

В С Т А Н О В И В:

як зазначено прокурором у клопотанні, 07 січня 2018 року приблизно о 23 годині 30 хвилин, ОСОБА_6 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись біля будинку АДРЕСА_2 , переслідуючи умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень, в ході сварки, яка виникла раптово, умисно наніс ОСОБА_7 один удар правою рукою, в якій тримав кухонний ніж, в область лівої половини грудної клітки, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді непроникаючої колото-різаної рани лівої половини грудної клітки.

Дане ушкодження не було небезпечним для життя, спричинило короткочасний розлад здоров`я строком понад 6 днів, але не більше 21 дня і за цим критерієм згідно п.2.3.3 "Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень" відноситься до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, тобто умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

Клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності прокурор обґрунтував тим, що підозрюваний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, інкримінований йому злочин вчинив вперше. Відповідно до ст.12 КК України вчинений ОСОБА_6 злочин відноситься до категорії злочинів невеликої тяжкості. Під час досудового розслідування ОСОБА_6 свою вину визнав повністю та щиро розкаявся у вчиненому, активно сприяв його розкриттю, матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_7 не завдано, цивільний позов не заявлений.

Прокурор зазначає, що вина ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: заявою ОСОБА_7 про факт нанесення йому тілесних ушкоджень та притягнення до кримінальної відповідальності; протоколами допиту потерпілого, неповнолітнього свідка ОСОБА_8 , свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколами слідчих експериментів з потерпілим ОСОБА_7 та з підозрюваним ОСОБА_6 ; висновком судово - медичної експертизи № 22 від 31.01.2018 року; постановою про приєднання предметів до справи як речових доказів.

Посилаючись на ці обставини, прокурор просить звільнити підозрюваного від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Під час підготовчого судового засідання прокурор ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання з підстав, викладених у клопотанні.

Потерпілий ОСОБА_7 , належним чином повідомлений про розгляд клопотання до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти задоволення клопотання про звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності (а.с. 30).

Захисник ОСОБА_5 просила задовольнити клопотання про звільнення підозрюваного від кримінальної відповідальності, вважаючи клопотання обґрунтованим.

Підозрюваний ОСОБА_6 просив звільнити його від кримінальної відповідальності, зазначив, що потерпілого ОСОБА_7 в лікарні він не відвідував, витрати на лікування потерпілого не відшкодував, тому що вважає, що потерпілий сам до нього "причепився" та спровокував його; він має намір відшкодувати витрати на лікування потерпілого в майбутньому.

Вислухавши учасників судового провадження, перевіривши відповідність клопотання прокурора вимогам КПК України, обґрунтованість і наявність підстав для звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання прокурора.

Ст. 44 КК України встановлює, що особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Ст. 45 КК України передбачає, що особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Статтею 285 КПК України визначено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність. Особі, яка підозрюється, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення та щодо якої передбачена можливість звільнення від кримінальної відповідальності у разі здійснення передбачених законом України про кримінальну відповідальність дій, роз`яснюється право на таке звільнення.

Підозрюваному, обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть підозри чи обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави.

Пункт 1 частини 2 ст. 284 КПК України встановлює, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частини 1 ст. 287 КПК України у клопотанні прокурора про звільнення від кримінальної відповідальності вказується, серед іншого, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та відомості про її відшкодування.

Частинами 1, 2 ст. 288 КПК України визначено, що розгляд клопотання прокурора здійснюється у присутності сторін кримінального провадження та потерпілого в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, із особливостями, встановленими цією статтею.

Суд зобов`язаний з`ясувати думку потерпілого щодо можливості звільнення підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частини 4 ст.288 КПК України у разі встановлення судом необґрунтованості клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд своєю ухвалою відмовляє у його задоволенні та повертає клопотання прокурору для здійснення кримінального провадження в загальному порядку або продовжує судове провадження в загальному порядку, якщо таке клопотання надійшло після направлення обвинувального акту до суду.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, тобто умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

Відповідно до ст.12 КК України зазначений злочин відноситься до категорії злочинів невеликої тяжкості.

Клопотання про звільнення підозрюваного від кримінальної відповідальності прокурор обґрунтував, зокрема тим, що ОСОБА_6 вину визнав повністю та щиро розкаявся у вчиненому, активно сприяв його розкриттю, матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_7 не завдано, цивільний позов не заявлений.

Проте, відповідно до роз`яснень, які містяться у постанові Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 року "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Таким чином, відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК.

Відповідно до ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягає доказуванню, у тому числі, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Згідно висновку судово-медичної експертизи, потерпілий ОСОБА_7 перебував на стаціонарному лікуванні в хірургічному відділенні Саратської ЦРЛ з 08 січня 2018 року по 17 січня 2018 року. 08 січня 2018 року йому була проведена операція "діагностична верхнє-серединна лапаротомія, ревізія черевної порожнини".

Проте, під час досудового розслідування не був встановлений вид та розмір шкоди, завданої потерпілому, тобто розмір його витрат на лікування, а також розмір моральної (немайнової) шкоди. Прокурор обмежився тим, що зазначив у клопотанні, що цивільний позов потерпілим не заявлений. За таких обставин, посилання прокурора у клопотанні на те, що потерпілому не завдано матеріальної шкоди, є безпідставним та передчасним.

Окрім того, судом достовірно встановлено, що підозрюваний не відшкодував потерпілому ОСОБА_7 завданої шкоди, що виключає можливість звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Таким чином, клопотання прокурора про звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям є необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 44, 45 КК України, ст. ст. 314, 284, 285, 288, 369- 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

в задоволенні клопотання прокурора Білгород-Дністровської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України - відмовити.

Клопотання повернути прокурору для здійснення кримінального провадження в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту проголошення.

Суддя ОСОБА_1