Справа № 212/6943/18
У Х В А Л А

26 вересня 2018 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

12 вересня 2018 року до Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту. В обґрунтування клопотання вказано, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.08.2018 р., клопотання прокурора Криворізької місцевої прокуратури, внесене в кримінальному провадженні №0000142 від 09.07.2018 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, накладено арешт і заборону власнику ОСОБА_4 відчуження, розпорядження та користування автомобілем марки «MERSEDES BENZ VITO 110 CDI», державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_2 та транспортний засіб MERSEDES BENZ VITO державний номерний знак НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , VIN НОМЕР_4 .
У зв`язку з тим, що вищезазначені транспортні засоби, ОСОБА_4 використовувались з єдиною метою отримання доходу для забезпечення мінімальних потреб людини, а саме для забезпечення себе продуктами харчування та ліками, просить частково скасувати накладений арешт, а саме дозволити йому користуватись транспортними засобами.
В суді ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання, посилаючись на обґрунтування викладені в клопотанні, просив його задовольнити.
Прокурор заперечив щодо скасування арешту, мотивуючи тим, що транспортні засоби були передані на відповідальне зберігання потерпілому по кримінальному провадження ОСОБА_5 , якого було попереджено про необхідність збереження речових доказів до закінчення досудового розслідування. Однак Останній в порушення умов зберігання, 07.07.2018р. відчужив дані транспортні засобом на користь свого батька - скаржника ОСОБА_4 . Вважає, що ОСОБА_4 не надав обґрунтованих доводів, необхідності надання йому транспортних засобів для користування. Просив відмовити в задоволенні скарги.
Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР №0000142 від 09.07.2018р. за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 09 серпня 2018 року було задоволено клопотання слідчого Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про арешт майна. Накладено арешт на транспортні засоби: MERSEDES BENZ VITO 110 CDI, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_2 та транспортний засіб MERSEDES BENZ VITO державний номерний знак НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , VIN НОМЕР_4 з метою забезпечення збереження речових доказів.
Заборонено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тимчасово, до скасування у встановленому КПК України, відчужувати, розпоряджатися та користуватися транспортним засобом MERSEDES BENZ VITO 110 CDI, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_2 та транспортний засіб MERSEDES BENZ VITO державнийномерний знак НОМЕР_3 , кузов НОМЕР_4 , VIN НОМЕР_4 .
Порядок скасування арешту майна визначений ст.174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З тексту ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 09 серпня 2018 року вбачається, що арешт на майно, перелік якого зазначено вище, було накладено з метою належного, законного, зберігання речових доказів стороною кримінального правопорушення. Слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.
Тому, слідчий суддя дійшов висновку, що арешт на майно слідчим суддею на цій стадії досудового розслідування накладено обґрунтовано і скасовувати його було б передчасним, виходячи з інтересів слідства.
Оскільки ОСОБА_4 не доведено підстав для часткового скасування арешту, та необхідністю користування транспортними засобами, які є речовими доказами по справі, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 , про часткове скасування арешту майна, накладений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу ОСОБА_1 від 09 серпня 2018 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 01 жовтня 2018 року об 10-00 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1