Провадження №1-кп/127/763/18
У Х В А Л А
31 липня 2018 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

у складі головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

при розгляді у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.01.2018 р. за № 0000392 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, -
за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:
Вінницьким міським судом Вінницької області здійснюється судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не вбачає. Просить призначити судовий розгляд кримінального провадження, в який викликати сторони кримінального провадження.

Крім того, заявила клопотання про продовження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки останній може ухилятися від суду, впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Обвинувачений неодноразово судимий, немає стійких соціальних зв`язків, перебував у розшуку. Вважає що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, окрім виняткового, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобігти вказаним ризикам. А тому просить продовжити застосований до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, вважає за необхідне об`єднати кримінальні провадження. Просить прийняти цивільні позови потерпілих до розгляду.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 вважають можливим призначити судовий розгляд кримінального провадження. Проти об`єднання кримінальних проваджень не заперечують. Проти задоволення клопотання прокурора про продовження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечують, просять застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Пояснили, що обвинувачений має постійне місце проживання, де проживає разом із матір`ю, працював, хоча офіційно працевлаштований не був, немає наміру ухилятися від суду та впливати на потерпілих і свідків. Проти прийняття цивільних позовів потерпілих до розгляду не заперечують.

У підготовче судове засідання потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не прибули, однак надали заяви про проведення підготовчого судового засідання у їх відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається, зокрема, за участю потерпілого. Відповідно до ст. 325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду.

Суд, заслухавши думку сторін судового провадження, які не заперечують проти проведення підготовчого судового засідання без потерпілих, вважає за можливе проведення підготовчого засідання без потерпілих.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Частиною 1 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Так, відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України).

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 07.06.2018 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Статтею 178 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, раніше судимий, неодружений, має постійне місце проживання, не працевлаштований.
Крім того, суд приймає до уваги і стадію даного судового провадження, в межах якого судовий розгляд не розпочато, обвинувачений, потерпілі та свідки на даний час судом не допитані, відтак докази, на яких може ґрунтуватися або якими може спростовуватися обвинувачення, судом не досліджувалися. В разі переховування обвинуваченого, ризик якого залишається високим, стане неможливим подальше судове провадження та реалізація принципу змагальності сторін під час судового розгляду, що також зумовлює подальше застосування тримання під вартою щодо обвинувачених.
При цьому суд, враховучи вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», враховує також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, особу обвинуваченого у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, зокрема, що обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків.
На думку суду, наявні підстави вважати, що інший (більш м`який) запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, не зможе на даному етапі забезпечити виконання обвинуваченим їх процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
На думку суду, залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений, опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження.

Оскільки позицію сторони захисту про можливість зміни запобіжного заходу не можливо визнати такою, що ставить під сумнів вище викладені висновки суду, суд вважає за необхідне клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу залишити без задоволення.
За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для продовження запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, оскільки встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст.176 КПК України статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.
Враховуючи викладене вище, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про продовження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, потерпілі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 надали до суду цивільні позови, в яких просять стягнути з обвинуваченого на користь потерпілих майнову шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, прийняти позови до розгляду, визнати потерпілих цивільними позивачами, а обвинуваченого цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні.

Що стосується цивільних позовів суд зазначає таке.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно ч. 1 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Згідно ч. 1 ст. 62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п.п. 2, 6 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: 2) позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи; 6) позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, цивільні позови потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 до обвинуваченого про стягнення з обвинуваченого на користь потерпілих майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, слід прийняти до розгляду та визнати потерпілих цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_3 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні встановлено, що підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, немає.

Клопотань про доручення органу пробації скласти досудову доповідь від учасників кримінального провадження не надходило.
Враховуючи вимоги ст. 27 КПК України, судовий розгляд слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання необхідно викликати учасників судового провадження.

Крім того, суд зазначає, що до Вінницького міського суду Вінницької області 27.07.2018 року надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
Також, в провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває інше кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 185 КК України.
Згідно ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу. У разі якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
Враховуючи те, що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України надійшло до суду 27.07.2018 року (№127/18532/18), тобто в той час, коли в провадженні суду вже перебувало кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 185 КК України (№127/3903/18), суд вважає за доцільне об`єднати вказані провадження в одне провадження.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194, 331, 334 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження дії застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відмовити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований до обвинуваченого - залишити без зміни, продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, починаючи з 31.07.2018 року до 28.09.2018 року включно.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи "Вінницька установа виконання покарань (№1) для відома та виконання в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та до Вінницької місцевої прокуратури для відома.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали в частині продовження запобіжного заходу до 28.09.2018 року включно.

Цивільний позов потерпілого ОСОБА_7 до обвинуваченого ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, прийняти до розгляду та визнати потерпілого ОСОБА_7 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_3 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні.

Цивільний позов потерпілого ОСОБА_8 до обвинуваченого ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, прийняти до розгляду та визнати потерпілого ОСОБА_8 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_3 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні.

Цивільний позов потерпілого ОСОБА_9 до обвинуваченого ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, прийняти до розгляду та визнати потерпілого ОСОБА_9 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_3 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України (№ 127/18532/18) об`єднати з кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 185 КК України ( № 127/3903/18) та присвоїти номер 127/3903/18.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. ч. 2, 3 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні об 11 год. 20 хв. 2 серпня 2018 року в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області, зал судових засідань №28.

В судове засідання викликати сторони судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя