Справа № 522/7152/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2018 року місто Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м.Одеси від 27.11.2017 р. задоволено клопотання слідчого з ОВС відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС в Одеській області про накладення арешту на предмети та документи, які були вилученні в ході проведення обшуку в офісному на складському приміщенні за адресою: м. Одеса, вул. Василя Стуса 2-Д,

Адвокат ОСОБА_3 , діючий в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням в порядку ст.174 КПК України, в якому просить скасувати арешт з належного власниці зазначеного майна.
В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 посилається на той факт, що ОСОБА_4 не є підозрюваною, обвинуваченою або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Крім того, як зазначає адвокат ОСОБА_3 ,у клопотанні про накладення арешту на майно не вказані критерії, за якими арештоване майно вважається речовими доказами.

Клопотання органу досудового розслідування не містило посилання на матеріали кримінального провадження (судово-контрольного провадження), у яких міститься постанова про визнання вилучених предметів речовими доказами, не наведено ознаки речових доказів та зв`язок вилученого майна з кримінальним провадженням.

Крім того, встановлення, що майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, не є достатньою підставою для його арешту.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, надавши заяву про підтримання вимог, заявлених в клопотанні, та щодо розгляду клопотання за його відсутність.
Прокурор в судове не з`явився, надавши до суду заяву, щодо розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту у відсутності прокурора.

Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку представника ОСОБА_4 ,- адвоката ОСОБА_3 приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно із ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст.170 КПК України встановлено, що метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.

Відповідно до приписів ч.3 ст.170 КПК України, підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Частиною 4 ст.170 КПК України визначено, що вартість майна, яке належить арештувати, крім випадків арешту майна для забезпечення конфіскації, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана або могла бути отримана юридичною особою.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно із ч.ч.6, 7 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у випадках, якщо існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна.

Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.

Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної ним в п.2 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік (далі Узагальнення), правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.

Пунктом 6 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік, метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди). У свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у рішенні.

Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної ним в п.2 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

В судовому засіданні з пояснень представника власників майна, та досліджених матеріалів встановлено, що в провадженні СУ ФР ГУ ДФС в Одеській області перебуває кримінальне провадження № 0000099 від 08.07.2016 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Згідно звернень народних депутатів та оперативної інформації не встановленими особами розроблена схема ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах. За цією схемою невстановлені особи протягом 2014 2015 р.р., використовуючи підконтрольні підприємства, ухилились від сплати податків в особливо великих розмірах шляхом оформлення безтоварних операцій з реалізації імпортованих товарів на митну територію України. Фактично товар реалізується за готівкові кошти без сплати податків та зборів.

Під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що гр. ОСОБА_5 (іпн. НОМЕР_1 ) спільно з гр. ОСОБА_6 (іпн. НОМЕР_2 ), діючи умисно маючи на меті ухилення від сплати податків та інших обов`язкових платежів в особливо великих розмірах скористалися послугами групи підприємств імпортерів, здійснили імпорт товарів (взуття, одяг та аксесуари) на територію Одеської митниці ДФС з порушенням митних правил та податкового законодавства.

В подальшому, по документам імпортований товар відписується на підприємства, які належать транзитно-конвертаційній групі за винагороду 7% від загальної суми з метою подальшого формування фіктивного податкового кредиту з ПДВ по ланцюгу постачання підприємствам реального сектору економіки України.

Фактично товар реалізується через мережу магазинів « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та «Дом обуви», які підконтрольні ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

У період часу з 07.11.2017 по 21.11.2017 на підставі ухвал слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси № 1-«кс»/522/21206/17 від 02.11.2017 та № 1- кс/522/21206/17 від 07.11.2017 проведено обшук в офісному на складському приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 27.11.2017 р. задоволено клопотання слідчого з ОВС відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС в Одеській області про накладення арешту на предмети та документи, які були вилученні в ході проведення обшуку в офісному на складському приміщенні за адресою: м. Одеса, вул. Василя Стуса 2-Д.

Арешт було накладено обгрунтовано, однак, на цей час правові підстави для арешту вказаного майна частково, відпали.
Так, на момент розгляду клопотання про зняття арешту з майна, ОСОБА_4 не є підозрюваною, обвинуваченою або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Крім того, зважаючи на той факт, що ухвалу Приморським районним судом м. Одеси винесено ще 27.11.2017р. орган досудового розслідування мав можливість провести усі необхідні слідчі та процесуальні дії в рамках досудового розслідування кримінального провадження № 0000099 від 08.07.2016 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, щодо арештованого майна.

За таких обставин, суд зважаючи на зазначені обставини, вважає, що подане заявником клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки існують передбачені Законом підстави для скасування арешту на майно.
Керуючись ст.ст. 167-174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотанняпредставника ОСОБА_4 ,- адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді Приморського районного суду міста Одеси від 27.11.2017р. задовольнити.
Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 27.11.2017р. на предмети та документи, які були вилучені в ході проведення обшуку в офісному та складському приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-ноутбук «Dell» сіро-чорного кольору, S/N HY 469AOO із зарядним пристроєм;

-ноутбук «ASUS» чорного кольору, S/N G1NOCV163608034 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N CB16823291 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «ASUS» чорного кольору, S/N CCNOCX17851050F із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Dell» чорного кольору, S/N WM3945ABG із зарядним пристроєм;

-ноутбук сірого кольору «Fujitsu Siemens», S/N YKBX063978 із зарядним пристроєм;

-ноутбук сірого кольору «Fujitsu Siemens» на передній кришці мається жовта наклейка «Каса № 2», S/N YKBX049442 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N L3-K2167 08/05 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «HP» чорного кольору, S/N CND445OKGW із зарядним пристроєм;

-ноутбук «ASUS» чорного кольору, S/N BZNOAS08510707B із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» сірого кольору, S/N PFOP1TGG;

-ноутбук «Dell» чорного кольору, S/N GB4XLQ1 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N WBO9248515 із зарядним пристроєм

-ноутбук «HP» чорного кольору, S/N CNV9369448 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «ASUS» коричневого кольору, S/N 15G29N0054C1C із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N CB13540750 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N CB22068981 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «E MACHINES» чорного кольору, S/N із зарядним пристроєм;

-ноутбук «ASUS» чорного кольору, CNO AS44560404B із зарядним пристроєм;

-ноутбук чорного кольору «OCCKARD BELL», S/N NXC1FEV008317OB2173400 з зарядним пристроєм;

-ноутбук «Dell» чорного кольору, S/N СVZ12F2 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «E MACHINES» чорного кольору, S/N із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N G4KBMJ2;

-картонна коробка з надписом «Кімната № 4» в якій містяться чорнові записи та блокнот з чорновими записами;

-ноутбук «ASUS» чорного кольору, C1NOAS44896504B із зарядним пристроєм;

-ноутбук «ASUS» чорного кольору, S/N 5-362 з із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N WBO9248580 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Dell» чорного кольору, DPNW195CAOO із зарядним пристроєм;

-ноутбук «E MACHINES» чорного кольору, S/N 5 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N CBO07859666 із зарядним пристроєм;

-ноутбук «Lenovo» чорного кольору, S/N WBO9871026 із зарядним пристроєм;

-картонна коробка коричневого кольору з надписом «кімната № 5» в якій містяться чорнові записи;

-жорсткий диск «HP», S/N wmayp054923;

-документи з інформацією щодо працівників (резюме, посвідчення) та інше на 25 арк.;

-інформацію в чорновому вигляді щодо магазинів (кількість працюючих та інше) на 22 арк.;

-копія договору від 01.03.2016 на 4 арк.;

-чорнові записи із зазначенням інформації щодо контейнерів на 8 арк.;

-інформацію щодо доходів на 2 арк.;

-заява від 05.09.17 на 1 арк.;

-чорнові записи з відомостями щодо Фзалишків на 12 арк.;

-чорнові записи щодо постачальників на 9 арк.;

-документи щодо інструкцій на 25 арк.;

-папка-швидкозшивач з файлами в якій знаходять чорнові записи щодо товару;

-папка сірого кольору з банківськми роздруківками ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ;

-файл-роздруківка «Табель фабрика»;

-папка швидкозшивач чорного кольору з чорновими записами;

-файл-швидкозшивач червоного кольору з чорновими записами;

-папка швидкозшивач зеленого кольору з чорновими записами з роздруківками по товару;

-блокнот з надписом Reach the harber» з чорновими записами;

-блокнот сірого кольору з чорновими записами;

-зошит різнокольоровий в клітинку з надписом «Yarht»;

-зошит блакитного кольору з чорновими записами;

-коробка сіро-коричневого кольору з чорновими записами;

-коробка коричневого кольору з чорновими записами з надписом «кімната № 3»;

-ноутбук чорного кольору «Lenovo» S/N CB13541329 з зарядним пристроєм;

-ноутбук чорного кольору «SAMSUNG» S/N HL7B91HC10210X з зарядним пристроєм;

-ноутбук сіро-чорного кольору «SAMSUNG» S/N HL7B91DC305662N з зарядним пристроєм;

-ноутбук чорного кольору «Lenovo» S/N CB13416171

-ноутбук чорного кольору «HP» S/N CNF9190JJ4 з зарядним пристроєм;

-копія договору суборенди №08/02-2016 на 4 арк.;

-акти № ОУ-0000005 на 1 арк;

-акти № ОУ-0000018 на 1 арк;

-копія виписки з ЄРДРЮО та ФОП на 1 арк;

-копія паспорту ОСОБА_4 ;

-договір від 01.09.2017 на 2 арк;

-договір від 02.09.2017 на 2 арк;

-договір від 03.09.2017 на 2 арк;

-договір від 03.09.2017 на 2 арк;

-договір від 01.09.2017 на 2 арк;

-договір від 02.09.2017 на 2 арк;

-договір від 02.09.2017 на 2 арк;

-договір від 01.09.2017 на 2 арк;

-договір від 01.09.2017 на 2 арк;

-договір від 02.09.2017 на 2 арк;

-договір від 02.09.2017 на 2 арк;

-договір від 01.09.2017 на 2 арк;

-договір від 02.08.2017 на 2 арк;

-договір від 02.09.2017 на 2 арк;

-чорнові записи на 31 арк.;

-папка синього кольору WOL268 з документами щодо відгрузки товару;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 1» у загальній кількості 12 пар;

-кросівки бренду «Reebok GL8500» під умовним позначенням «Модель № 2» у загальній кількості 34 пар;

-кросівки бренду «Nike Air Max» під умовним позначенням «Модель № 3» у загальній кількості 95 пар;

-кросівки бренду «Adidas tarogs» під умовним позначенням «Модель № 4» у загальній кількості 79 пар;

-кросівки бренду «Adidas Climawarm» під умовним позначенням «Модель № 5» у загальній кількості 21 пар;

-кросівки бренду «Reebok Classic» під умовним позначенням «Модель № 6» у загальній кількості 69 пар;

-кросівки бренду «Adidas Core-Tex» під умовним позначенням «Модель № 7» у загальній кількості 88 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 8» у загальній кількості 14 пар;

-кросівки бренду «Nike Air Max» під умовним позначенням «Модель № 9» у загальній кількості 17 пар;

-кросівки бренду «Adidas Ultra boost» під умовним позначенням «Модель № 10» у загальній кількості 35 пар;

-кросівки бренду «Nike Air Max» під умовним позначенням «Модель № 11» у загальній кількості 28 пар;

-кросівки бренду «Adidas terrex boost» під умовним позначенням «Модель № 12» у загальній кількості 61 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 13» у загальній кількості 7 пар;

-кросівки бренду «Adidas Spring blade» під умовним позначенням «Модель № 14» у загальній кількості 291 пар;

-кросівки бренду «Adidas» під умовним позначенням «Модель № 15» у загальній кількості 32 пар;

-кросівки бренду № 530ENCAP під умовним позначенням «Модель № 16» у загальній кількості 17 пар;

-кросівки бренду «Nike» (зимові, завищенні) під умовним позначенням «Модель № 17» у загальній кількості 7 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 18» у загальній кількості 24 пар;

-кросівки бренду «Reebok Classic» під умовним позначенням «Модель № 19» у загальній кількості 113 пар;

-кросівки бренду «Adidas» шкіряні під умовним позначенням «Модель № 20» у загальній кількості 19 пар;

-черевики «Nike Aparel» під умовним позначенням «Модель № 21» у загальній кількості 13 пар;

-кросівки бренду «Reebok Classic» під умовним позначенням «Модель № 22» у загальній кількості 173 пар;

-кросівки бренду «Adidas» (тканеві, зимові) шкіряні під умовним позначенням «Модель № 23» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «Reebok Classic» під умовним позначенням «Модель № 24» у загальній кількості 6 пар;

-кросівки бренду «Reebok Classic» (зимові, завищенні) під умовним позначенням «Модель № 25» у загальній кількості 12 пар;

-кросівки бренду «Nike Zoom» (зимові, завищенні) під умовним позначенням «Модель № 26» у загальній кількості 19 пар;

-кросівки бренду «Nike Air Max» (літні, тканеві) під умовним позначенням «Модель № 27» у загальній кількості 18 пар;

-кросівки бренду «Adidas Climaproom» (літні, тканеві) шкіряні під умовним позначенням «Модель № 28» у загальній кількості 5 пар;

-кросівки бренду «Adidas dragon» під умовним позначенням «Модель № 29» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «Reebok» під умовним позначенням «Модель № 30» у загальній кількості 35 пар;

-кросівки бренду «New Balance» (зимові, завищенні) під умовним позначенням «Модель № 31» у загальній кількості 7 пар;

-кросівки бренду «PUMA» під умовним позначенням «Модель № 32» у загальній кількості 6 пар;

-кросівки бренду «Adidas» під умовним позначенням «Модель № 33» у загальній кількості 27 пар;

-кросівки бренду «Nike Dutodor» (літні, тканеві) під умовним позначенням «Модель № 34» у загальній кількості 4 пар;

-кросівки бренду «Nike» під умовним позначенням «Модель № 35» у загальній кількості 5 пар;

-кросівки бренду «Nike Waterproff» під умовним позначенням «Модель № 36» у загальній кількості 135 пар;

-кросівки бренду «Adidas Design» під умовним позначенням «Модель № 37» у загальній кількості 3 пар;

-кросівки бренду «Adidas father» під умовним позначенням «Модель № 38» у загальній кількості 20 пар;

-кросівки бренду «Adidas» (зимові, завищенні) під умовним позначенням «Модель № 39» у загальній кількості 56 пар;

-кросівки бренду «Nike Flywire» під умовним позначенням «Модель № 40» у загальній кількості 40 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 41» у загальній кількості 40 пар;

-кросівки бренду «Puma RX-727» під умовним позначенням «Модель № 42» у загальній кількості 39 пар;

-кросівки бренду «New Balance» під умовним позначенням «Модель № 43» у загальній кількості 23 пар;

-кросівки бренду «Adidas» під умовним позначенням «Модель № 44» у загальній кількості 24 пар;

-кросівки бренду «Nike» під умовним позначенням «Модель № 45» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «Nike» під умовним позначенням «Модель № 46» у загальній кількості 32 пар;

-кросівки бренду «Nike» під умовним позначенням «Модель № 47» у загальній кількості 24 пар;

-кросівки бренду «Adidas terrex» під умовним позначенням «Модель № 48» у загальній кількості 24 пар;

-кросівки бренду «New Balance Revlite» під умовним позначенням «Модель № 49» у загальній кількості 39 пар;

-кросівки бренду «Adidas Trainer» під умовним позначенням «Модель № 50» у загальній кількості 24 пар;

-кросівки бренду «Adidas Energy boost» під умовним позначенням «Модель № 51» у загальній кількості 32 пар;

-кросівки бренду «Adidas Climawarm» під умовним позначенням «Модель № 52» у загальній кількості 16 пар;

-кросівки бренду «Reebok» під умовним позначенням «Модель № 53» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «Adidas» під умовним позначенням «Модель № 54» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «Adidas L.A. Trainer» під умовним позначенням «Модель № 55» у загальній кількості 13 пар;

-кросівки бренду «Adidas Spring blade» під умовним позначенням «Модель № 56» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «New Balance» під умовним позначенням «Модель № 57» у загальній кількості 7 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 58» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 59» у загальній кількості 16 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 60» у загальній кількості 16 пар;

-кросівки бренду «New Balance» під умовним позначенням «Модель № 61» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «New Balance» під умовним позначенням «Модель № 62» у загальній кількості 8 пар;

-кросівки бренду «Nike Sukerton» під умовним позначенням «Модель № 63» у загальній кількості 64 пар;

-кросівки бренду «New Balance» під умовним позначенням «Модель № 64» у загальній кількості 23 пар;

-кросівки бренду «Adidas» під умовним позначенням «Модель № 65» у загальній кількості 24 пар;

-кросівки бренду «Adidas» під умовним позначенням «Модель № 66» у загальній кількості 24 пар;

-кросівки бренду «Nike Air» під умовним позначенням «Модель № 67» у загальній кількості 22 пар;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Приморського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1
31.10.2018