Справа № 640/5539/18
н/п 1-кс/640/6119/18
"13" червня 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив:
Сторона обвинувачення на обґрунтування клопотання зазначає, що згідно до матеріалів Регіонального відділення фонду державного майна України по Харківській області № 43-1075, відповідно до яких у державній власності перебуває нежитлова будівля, пам`ятка архітектури та містобудування місцевого значення (охоронний № 125), загальною площею 102, 1 кв. м., за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 14, яка знаходиться на балансі Департаменту містобудування та архітектури ХОДА.
РВ ФДМУ по Харківській області вищевказане майно передано в оренду ТОВ «Авеню Аніс» по договору № 6334-Н від 16.06.2017 на підставі наказу № 1161 від 09.06.2016.
Листом від 19.02.2018 № 4 орендар проінформував РВ ФДМУ по Харківській області, що приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 29.12.2017 на цей об`єкт зареєстровано право власності за ОСОБА_6 та ОСОБА_4 .
Крім того встановлено, що рішенням Господарського суду Харківської області від 31.07.2017 по справі № 922/1871/17 позовні вимоги ТОВ «Будівельна компанія «Алара» до ТОВ «Пек Інвест» про визнання права власності на одноповерхову нежитлову будівлю кафе, площею забудови 144,5 кв. м., загальною площею приміщень 104,1кв.м., яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 14, задоволено.
Як вбачається з рішення суду, ТОВ «БК «Алара» та ТОВ «ПЕК Інвест» 12.07.2016 укладено договір про створення об`єкту нерухомості № 12/07, відповідно до умов якого ТОВ «БК «Алара» зобов`язався збудувати з залученням власних коштів одноповерхову нежитлову будівлю (кафе), площею 144,5 кв. м, за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 14, а ТОВ «ПЕК Інвест» зобов`язався після завершення будівництва придбати за договором купівлі-продажу новостворений об`єкт нерухомості за ціною 1 040 000,00 грн.
Протягом липня-листопада 2016 року ТОВ «БК «Алара» було здійснено будівництво вищевказаного об`єкта нерухомості та запропоновано ТОВ «ПЕК Інвест» виконати зобов`язання щодо укладення договору купівлі-продажу.
Проте, ТОВ «ПЕК Інвест» вимоги договору № 12/07 від 12.07.2016 виконані не були, договір купівлі - продажу об`єкту будівництва не укладено.
Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду, заступник прокурора Харківської області звернувся до Харківського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Харківським апеляційним господарським судом встановлено, що ТОВ «Будівельна компанія «Алара» не надано доказів додержання порядку набуття права власності на нерухоме майно у відповідності до вимог чинного законодавства.
У зв`язку з чим, постановою Харківського апеляційного господарського суду від 11.12.2017 рішення господарського суду Харківської області від 31.07.2017 по справі № 922/1871/17 скасовано та прийнято нове рішення, яким в позові відмовлено.
Водночас, рішенням державного реєстратора ОСОБА_7 № 37615172 за ТОВ «Будівельна компанія «Алара» 18.10.2017 зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 14, літ. «Г-1», загальною площею 104,1 кв. м.
Як вбачається із технічного паспорту за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 14, літ. «Г-1», площа будівлі становить 102, 1 кв. м.
Разом з цим, жодної іншої будівлі за цією адресою, крім нежитлової будівлі, пам`ятки архітектури та містобудування місцевого значення (охоронний № 125), загальною площею 102, 1 кв. м., яка знаходиться на балансі Департаменту містобудування та архітектури ХОДА, немає, що підтверджується протоколом ОМП.
Таким чином, ТОВ «Будівельна компанія «Алара» зареєстровано право власності саме на нежитлову будівлю, яка знаходиться на балансі Департаменту містобудування та архітектури ХОДА, орендарем якої є ТОВ «Авеню Аніс», і є пам`яткою архітектури та містобудування місцевого значення.
Крім того, ТОВ «Будівельна компанія «Алара», не будучи власником нежитлової будівлі, після скасування постановою Харківського апеляційного господарського суду від 11.12.2017 рішення господарського суду Харківської області від 31.07.2017 у справі № 922/1871/17, 29.12.2017 відчужує 1/2 нежитлової будівлі, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 14, літ. «Г-2», ОСОБА_4 на підставі договору купівлі продажу № 1024 від 29.12.2017.
Того ж дня ТОВ «Будівельна компанія «Алара» відчужує ще 1/2 нежитлової будівлі, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Чернишевська, 14, літ. «Г-2», ОСОБА_6 за договором купівлі продажу № 1026 від 29.12.2017.
Таким чином, на час укладення вказаних договорів правовстановлюючий документ (рішення господарського суду Харківської області від 31.07.2017 по справі № 922/1871/17) на нежитлові приміщення літ. «Г-2», загальною площею 104,1 кв.м., скасовано, у зв`язку з чим правових підстав для укладення договорів купівлі-продажу між ТОВ "Будівельна компанія "Алара", ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , посвідченими приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 , які зареєстровано в реєстрі за №№ 1024, 1026 від 29.12.2017, не було.
Сторона обвинувачення зазначає, що оскільки зазначена нежитлова будівля є предметом вчинення злочину, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України, та у зв`язку з тим, що вказане майно можливо переоформлять злочинним шляхом на наступного власника, тому виникла необхідність у накладенні арешту, шляхом заборони відчудження.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 13.06.2018 надійшла заява від слідчого СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , в якій він просить провести розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Оскільки сторона кримінального провадження, яка звернулась з клопотанням, довела наявність достатніх підстав вважати, що майно, яке не було тимчасово вилучене, власником може бути відчужене, з метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, дане клопотання розглядається слідчим суддею без повідомлення власника майна.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказі.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Стороною обвинувачення доведено, що вказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
За вказаних слідчим у клопотаннях обставин, які внесені до ЄРДР та на теперішній час здійснюється досудове розслідування, вказана нежитлова будівля може бути об`єктом кримінально протиправних дій, або набута кримінально протиправним шляхом.
Тому, вказане майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1