04.05.2018
Справа № 494/551/18
Провадження № 1-кс/494/154/18
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04.05.2018 м. Березівка
Слідчий суддя Березівського районного суду Одеської області ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
слідчого - ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5

підозрювана - ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Березівка Одеської області клопотання слідчого СВ Березівського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000131 від 01.05.2018 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
ВСТАНОВИВ:
03.05.2018 року слідчий СВ Березівського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні №0000131 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.
Визначення судді було здійснено автоматизованою системою документообігу відповідно до ст. 35 Кримінально-процесуального кодексу України зі змінами та доповненнями (далі - КПК України) та визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .
На обґрунтування поданого клопотання, слідчий посилався на досудове розслідування відносно підозрюваної кримінального провадження за частиною першою статті 121 КК України, яке внесено до ЄРДР 01.05.2018 р. за №0000131, обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п. 1, п.3 та п. 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Прокурор клопотання підтримав на підставах викладених слідчим, просив його задовольнити. Також, посилався на наявність ризиків, що зазначені слідчим у клопотанні
Захисник зазначив, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є досить суровим та просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту. Також вказав, що підозрювана буде з`являтись до органів досудового слідства та суду, а тому до неї можливо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрювана свою причетність до інкримінованого їй кримінального правопорушення визнала частково та вказала, що все це відбулось випадково. Крім того, просила застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Розглянувши подане клопотання та додані до нього документи, вивчивши матеріали кримінального провадження №0000131, вислухавши думки учасників судового розгляду, вважаю наступне.
На розгляді у Березівському ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області знаходиться кримінальне провадження за №0000131, відносно ОСОБА_6 у якому вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.
З матеріалів кримінального провадження №0000131, вбачається, що 30.04.2018 року приблизно о 19:35 год. ОСОБА_6 , перебуваючи в будинку АДРЕСА_1 , нанесла один удар кухонним ножем в область правого краю груднини по рівню 3-го міжребер`я ОСОБА_9 , чим спричинила останній тяжке тілесне ушкодження небезпечне для життя в момент заподіяння, у вигляді проникаючого ножового поранення область правого краю грудини по рівню3-го міжребер`я. Таким чином, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
02.05.2018 року ОСОБА_6 в порядку статей276-279 КПК України було повідомлено про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.
Копію клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із доданими матеріалами вручено ОСОБА_6 02.05.2018 року, про що свідчить її підпис. У судовому засіданні захисник та підозрювана повідомили про отримання вказаного клопотання.
Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу..
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної, суд враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. Сама лише тяжкість інкримінованого обвинувачення, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від правосуддя, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою і не має пріоритетної сили перед іншими даними про особу підозрюваного.
Так, у справі «Харченко проти України» Європейський суд з прав людини звертає увагу на те, що доцільність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу.
Однак, на підтвердження вказаних ризиків стороною обвинувачення у судовому засіданні ненадано жодного доказу, який би свідчив, що підозрювана своєю поведінкою чинила чи намагалась безпосередньо або опосередковано чинити будь-який вплив на свідків, потерпілу.
Більш того, суд враховує, що підозрювана не була притягнута до кримінальної відповідальності взагалі.
Отже, заявлені ризики в сукупності з тяжкістю злочину не можуть служити винятковими підставами для запобіжного ув`язнення підозрюваної, а тому у суду відсутні правові підстави для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки доводи прокурора не підтверджені жодним доказом, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.
Судом встановлено, що підозрювана хоч і обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, однак має постійне місце проживання по АДРЕСА_2 , сталі соціальні зв`язки, має двох неповнолітніх дітей та її поведінка в судовому засіданні свідчить про відсутність, перерахованих в ст.177 КПК України ризиків, на які посилається в клопотанні слідчий, які б унеможливлювали її перебування за межами установи ДПТС під час судового розгляду, відтак ні в самому клопотанні, ні слідчим в судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав та об`єктивних даних, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого можливе лише в умовах її тримання під вартою.
Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, дані про особу підозрюваної, викладені в мотивувальній частині ухвали вище, суд вважає за доцільне застосувати до останньої передбачений ст. 181 КПК України запобіжний захід у виді домашнього арешту шляхом заборони обвинуваченій залишати своє житло цілодобово, оскільки остання офіційно не працює та вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також, що застосування запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України та враховуючи згоду захисника та підозрюваної на домашній арешт.
Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні прокурора, а саме: переховуватись від органів досудового слідства та суду; можливості продовжувати вчинювати інші кримінальні правопорушення, а також зі ступеня тяжкості інкримінованого підозрюваній злочину.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на неї обов`язок прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого або прокурора в даному кримінальному провадженні та покласти на неї додаткові обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися із житлового будинку, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками в даному кримінальному провадженні;у разі наявності здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 194, 195, 196 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Березівського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000131 від 01.05.2018 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 строком на шістдесят днів, тобто до 02.07.2018 року включно, зобов`язавши ОСОБА_6 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого або прокурора в даному кримінальному провадженні, а також виконувати покладені на неї обов`язки.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю..
Покласти на підозрювану ОСОБА_6 обов`язки:
- не відлучатися із квартири, в якій вона проживає, а саме: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками в даному кримінальному провадженні;
- у разі наявності здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Визначити строк дії ухвали суду тривалістю - до 02.07.2018 року включно.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана, безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1