Номер провадження 1-кс/643/2302/17
УХВАЛА
10.10.2017 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
До суду 09.10.2017 року надійшло вищезазначене клопотання.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 25.07.2017 до Московського ВП надійшла заява ОСОБА_5 про те, що 13.07.2017 приблизно о 16:00 не встановлена особа незаконно розповсюдила фотозображення порнографічного змісту.
Під час досудового розслідування було надано доручення до Управління боротьби зі злочинами пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Харківській області та згідно рапорту оперуповноваженого УБЗПТЛ ГУНП в Харківській області було встановлено, що розповсюдження зображень порнографічного характеру здійснила ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 та за місцем фактичного проживання останньої зберігаються носії інформації, які містять матеріали порнографічного характеру, зокрема ті, що були розповсюджені.
06.10.2017 слідчим Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 на підставі ухвали слідчого судді було проведено огляд житла за адресою: АДРЕСА_2 під час якого були тимчасово вилучені речі, що мають значення для кримінального провадження, а саме: мобільний телефон Xiaomi redmi 4x, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 в пам`яті якого можуть міститися розповсюджені фотографії, банківську картку ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 на яку відбувався переказ грошових коштів за розповсюджені фотографії, системний блок комп`ютеру з надписом «Gigabyte» на жорстких дисках якого можуть розповсюджені фотографії.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду.
Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Слідчий зазначає, що вищевказані речі будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, накладення арешту необхідно з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.
Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 170-175, 235 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 06.10.2017 р.слідчим Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 в ході огляду житла ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: мобільний телефон Xiaomi redmi 4x, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 в пам`яті якого можуть міститися розповсюджені фотографії, банківську картку ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 на яку відбувався переказ грошових коштів за розповсюджені фотографії, системний блок комп`ютеру з надписом «Gigabyte» на жорстких дисках якого можуть міститися розповсюджені фотографії.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1