Справа № 640/2448/18
н/п 1-кс/640/1785/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
28 лютого 2018р. до суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , погоджене із прокурором ОСОБА_4 про арешт майна, вилученого 27.02.2018р. при обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 - у кв. АДРЕСА_1 .
27.02.2018р. при обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 - у кв. АДРЕСА_1 вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
Прокурор та слідчий до судового засідання не з`явились, подали заяви, в яких клопотання підтримали, просили його задовольнити та розглянути справу за своєї відсутності.
Підозрюваний ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_7 , до судового засідання не з`явились, подали заяви, в яких проти задоволення клопотання не заперечували, просили розглянути справу за своєї відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
27.02.2018р. при обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 - у кв. АДРЕСА_1 вилучене майно, яке слідчий просить арештувати.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
27.02.2018р. ОСОБА_5 повідомлена підозра за ч.2 ст. 307 КК України.
Вилучені під час обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 грошові кошти можуть містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий довела необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України, оскільки належне ОСОБА_5 майно є речовими доказами та має значення для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 27.02.2018р. при обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 - у кв. АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти у загальній сумі 122 грн., а саме купюрами: 100 грн. серії КД4831857, 20 грн. серії ТЄ8202633, 1 грн. серії УЕ2628392, 1 грн. серії НБ5770975.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1