Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.11.2017 слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відносно підозрюваного ОСОБА_4 ,-
В С Т А Н О В И В :
Слідчий Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0004871 від 12.11.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
З витягу із ЄРДР щодо кримінального провадження вбачається, що 11.11.2017 року близько 18-20 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з невстановленою особою, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , проникли до квартири АДРЕСА_2 , звідки таємно викрала речі, які належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим завдали останньому матеріальної шкоди.
12.11.2017 року о 00-30 год. ОСОБА_4 затримано на підставі ст. 208 КПК України.
12.11.2017 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав. Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту обґрунтував наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності (за вироком Подільського районного суду м. Києва за ч.ч.2, 3 ст. 185 КК України), на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив, офіційно не працює та не має міцних соціальних зв`язків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом приховання та знищення речових доказів у кримінальному провадженні.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, він має намір повернути потерпілому мобільні телефони, але знаходячись під вартою, буде позбавлений такої можливості, прямого умислу на вчинення злочину не мав, зайшов до квартири потерпілого, оскільки двері були відчинені, після чого потерпілий особисто перевірив його кармани, телефонів не виявив, та відпустив, після чого викликав працівників поліції. Підозрюваний вживав заходів щодо повернення потерпілому викрадених мобільних телефонів, але його було затримано. Просив суд при обранні запобіжного заходу врахувати захворювання нирок та перебування на його утриманні непрацездатної матері.
Слідчий підтвердив, що, дійсно підозрюваний вживав заходи щодо повернення потерпілому викраденого майна,своєю процесуальною поведінкою перешкод слідству не чинить.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або створювати будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно вимог ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставвини п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені ч. 5 цієї статті.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Оцінюючи в сукупності надані сторонами кримінального провадження докази, суд приходить до висновку, що надані матеріали клопотання дають підстави вважати про обґрунтованість підозри, та наявність підстав вважати, що існує однин із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України (підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення). В зв`язку з тим, що прокурором не доведено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику, тому суддя приходить до висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливо застосувати інший запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Слідчий суддя приймає до уваги інші передбачені ст.178 КПК України обставини : наявність у підозрюваного постійного зареєтрованого місця проживання в м. Києві. Крім того, підозрюваний вживав заходів щодо повернення потерпілому викрадених мобільних телефонів, що не заперечувалось прокурором в судовому засіданні.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 176 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати квартиру АДРЕСА_4 цілодобово.
Також покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого.
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Строк дії ухвали складає шістдесят днів, починаючи з дня затримання підозрюваного 12.11.2017 р. з 00-30 год. та закінчується 10.01.2018 року.
Розяснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
СуддяОСОБА_1