УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ВСТАНОВИВ:
27.09.2017 до Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , працює зал ігрових автоматів.
В цей же день, в період часу з 21 години 55 хвилин до 23 години 30 хвилин, був проведений огляд місця події в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено системні блоки персональних комп`ютерів, у кількості 7 штук, а саме:
Крім того, було вилучено флеш - накопичувані «Trancsend» об`ємом 8 Гб в кількості 6 штук та «SanDisk» об`ємом 8 Гб.
Заслухавши слідчого, який просив задовольнити клопотання, перевіривши матеріали справи, якими слідчий обґрунтовує клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 5 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач; клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено; в разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Частиною 2 статті 171 КПК України передбачено, що в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
В клопотанні про арешт майна слідчий в порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України не зазначив підстави та мету арешту відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Також, до матеріалів клопотання в порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України відсутні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Крім цього, слідчим не подано доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження третіми особами таким майном, а тому на даний час неможливо чітко встановити власника майна, на яке слідчий просить накласти арешт.
Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого з вищенаведених підстав.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 167, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1