ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 384/728/17
Провадження № 1-кс/384/93/2017
Слідчий суддя Вільшанського районного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1 ,
зі секретарем ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого СВ Вільшанського ВП Голованівського ВП
ГУНП України в Кіровоградській області ОСОБА_4 ,
В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що 27.11.2017 року в с. Сухий Ташлик Вільшанського району, Кіровоградської області, в будинку домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , труп з ознаками насильницької смерті.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 27 листопада 2017 року близько 12 години 00 хвилин в с. Сухий Ташлик, Вільшанського району, Кіровоградської області, ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходився в кімнаті житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , на ґрунті особистих неприязних відносин вчинив сварку з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході вказаної сварки ОСОБА_6 , діючи умисно та цілеспрямовано, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, маючи на меті позбавлення життя ОСОБА_5 та реалізовуючи її, достовірно усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, у вигляді протиправного посягання на життя іншої людини, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, взяв у руку ножа, за допомогою якого умисно наніс удар в область лівої бокової ділянки грудної клітки в середній третині, спричинивши тілесне ушкодження у вигляді гострої крововтрати та травми серця, від якого ОСОБА_5 померла на місці.
28.11.2017 року проведено додатковий огляд в будинку домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 . В ході огляду, в кімнаті житлового будинку, було виявлено та вилучено два кухонні ножі.
В ході досудового розслідування здобуті докази, які дають достатні підстави вважати, що дані два кухонних ножа можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення.
Власник зазначеного в клопотанні майна, відповідно ч. 2 ст. 163 КПК України, в судове засідання не викликався, оскільки слідчим доведено, що існує реальна загроза приховування, знищення, передачі, відчуження зазначеного в клопотанні майна.
Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши слідчого Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області, який просив задовольнити клопотання, з`ясувавши думку начальника Вільшанського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , який підтримав клопотання, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до протоколу огляду місця події від 28.11.2017 року, виявлено та вилучено ніж з коричневою рукояткою; ніж з жовтою рукояткою обмотаною ізоляційною стрічкою чорного та зеленого кольорів (а.с. 6-7).
Вилучені під час огляду місця події два кухонних ножа, можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ст. 168 КПК України вилучені два кухонних ножа, є тимчасово вилученим майном, під час огляду місця події.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
За змістом ч.ч. 1-3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, згідно з якою речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Згідно п.3 ч.2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, оскільки два кухонних ножа були вилучені під час огляду місця події, тому вказані два кухонних ножа є речовими доказами вчинення кримінального правопорушення, в ході досудового розслідування якого може виникнути необхідність провести за допомогою саме цих двох кухонних ножа слідчі дії та відповідні експертизи.
Враховуючи те, що викладені у матеріалах дані дають достатні підстави для висновку, що вказані два кухонних ножа мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, та неможливість іншими способами довести вказані обставини, вважаю за необхідне накласти арешт на два кухонних ножа.
Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України.
З огляду на викладене, вказане клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 372 КПК України, -
Клопотання слідчого СВ Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_4 про накладення арешту на майно - задовольнити.
Накласти арешт на вилучені 28 листопада 2017 року під час проведення огляду місця події два кухонних ножа, заборонивши користуватися і розпоряджатися вказаними двома кухонними ножами до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Роз`яснити, що згідно зі ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Копію ухвали направити прокурору, слідчому та власнику майна, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1