КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ

Справа №552/6521/17
Провадження № 1-кс/552/2023/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.11.2017 року Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 13 жовтня 2017 року звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Полтави з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.

В поданому до слідчого судді клопотанні вказував, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

Посилався на те, що згідно з ухвалою слідчого судді від 03 травня 2017 року в межах даного кримінального провадження накладено арешт на спільне з дружиною ОСОБА_4 майно, а саме: автомобіль BMW X5 д.н.з. НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 1 шт., ключі від транспортного засобу BMW X5 д.н.з. НОМЕР_1 , технічний паспорт на автомобіль.
Вважає, що є підстави для скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України.

Просив слідчого суддю скасувати арешт з зазначених в клопотанні документів.

В судове засідання для участі в розгляді клопотання заявник, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи не з`явився.

Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання без участі заявника, слідчим суддею приймається до уваги та обставина, що за нормами ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Тобто, норми процесуального закону передбачають лише обов`язок суду повідомити особу про час та місце розгляду клопотання, але особиста участь заявника та/або інших осіб при розгляді клопотання в силу норм КПК України не є обов`язковою.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року накладено арешт на майно (речі, документи), в тому числі і на: ключі від транспортного засобу BMW X5 д.н.з. НОМЕР_1 1 шт.; автомобіль BMW X5 д.н.з. НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 1 шт.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, заявник зазначає, що слідчим суддею накладено арешт на спільне з дружиною майно.

Разом з тим, дана обставина не може слугувати підставою для скасування арешту в силу норм КПК України.

При вирішенні питання про накладення арешту на зазначені в клопотанні речі (майно) слідчим суддею було враховано, що зазначене майно відповідно до постанови слідчого від 27 квітня 2017 року визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000045, отже, вони відповідають критеріям ст. 98 КПК України.
Також слідчим суддею враховано, що є всі обґрунтовані підстави для накладення арешту на таке майно саме у зв`язку з необхідністю досягнення мети, передбаченої ч. 2 ст. 170 КПК України забезпечення речових доказів.
Окрім того, накладення арешту на майно обґрунтовано метою забезпечення спеціальної конфіскації майна в порядку, визначеному ст. ст. 96-1, 96-2 КПК України, яка відповідно до вимог ст. 96-1 КК України може бути застосована за умови вчинення суспільно небезпечного діяння, зокрема, передбаченого ст. 212 КК України.
Станом на час вирішення даного клопотання відсутні будь-які підстави вважати, що в подальшому в застосуванні такого заходу відпала потреба.
За таких обставин, враховуючи відсутність підстав, визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним та не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1