печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6972/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 лютого 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000093 від 02.10.2017 про накладення арешту на поточні рахунки, -

В С Т А Н О В И В :
08.02.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000093 від 02.10.2017 про накладення арешту на поточні рахунки, на грошові кошти, які знаходяться та можуть надійти на банківські рахунки ТОВ «Таркмет».

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

08 лютого 2018 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, через канцелярію суду подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчий у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

В провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування внесеного 02.10.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000093, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 205 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з узагальненого матеріалу Державної служби фінансового моніторингу України №0384/2017/ДСК вбачається, що невстановленими особами створено суб`єкти господарської діяльності з ознаками фіктивності, а саме: ТОВ «Таркмет» (код ЄДР 41369132), ТОВ «Лайн-СМ» (код ЄДР 39989847), ТОВ «Палермо-Трейдінг» (код ЄДР 39516546), ТОВ «Скінтенсіті Україна» (код ЄДР 37975235), ТОВ «Різван» (код ЄДР 40164213), ТОВ «Веб-Старт» (код ЄДР 39973837), ФОП ОСОБА_4 код НОМЕР_1 , з метою прикриття незаконної діяльності, спрямованої на проведення безтоварних операцій та обготівковування коштів з розрахункових рахунків вказаних СГД.

Також, відповідно до вказаних матеріалів встановлено, що в продовж липня 2017 року, з розрахункового рахунку ТОВ «Ломтрейд» (код 40669163) на розрахунковий рахунок ТОВ «Таркмет» (код ЄДР 41369132) перераховано 46 млн. грн., в якості оплати за металобрухт. В подальшому вказані грошові кошти частково перераховуються на розрахункові рахунки ТОВ «Різван» (код 40164213), ФОП ОСОБА_4 код НОМЕР_1 , ТОВ «Лайн СМ» (код 39989847) з призначенням платежу «оплата за металобрухт».

Встановлено, що безготівкові кошти, які надійшли на розрахункові рахунки ФОП ОСОБА_4 код НОМЕР_1 та ТОВ «Лайн СМ» (код 39989847) перераховувались на банківські картки з подальшим їх обготівковуванням.

Також, встановлено, що невстановленими особами створено/придбано суб`єкти господарської діяльності з ознаками фіктивності, а саме: ТОВ «Мет-Опт-Торг» (код ЄДРПО 41789250), ТОВ «Метстілтрейд» (), ТОВ «ТрейдОмніс» (), ТОВ «НьюЕнерджі» (), ТОВ «Компанія Агростандарт» (), ТОВ «Сівано» (),ТОВ «Кабал» (), з метою прикриття незаконної діяльності, спрямованої на проведення безтоварних операцій та обготівковування коштів з розрахункових рахунків вказаних СГД.

Крім того, в ході досудового розслідування з`ясовано, що невстановлені особи використовуючи розрахункові рахунки ТОВ «Таркмет» () № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня), № НОМЕР_4 (українська гривня) відкриті в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711), розрахункові рахункиТОВ «Мет-Опт-Торг» (код ЄДРПО 41789250) № НОМЕР_5 (українська гривня), ТОВ «Метстілтрейд» () № НОМЕР_6 (українська гривня), ТОВ «ТрейдОмніс» () № НОМЕР_7 (українська гривня) відкриті в ПАТ «ОТП Банк» (МФО 300528) здійснили фінансові операції з перерахування коштів, як на власні рахункиТОВ «Мет-Опт-Торг» (код ЄДРПО 41789250) № НОМЕР_8 (українська гривня), ТОВ «Метстілтрейд» () № НОМЕР_9 (українська гривня), ТОВ «ТрейдОмніс» () № НОМЕР_10 (українська гривня)відкриті вМиколаївському РУ ПАТ КБ «Приватбанк», м. Миколаїв (МФО 326610), так і на розрахункові рахунки ТОВ «НьюЕнерджі» () № НОМЕР_11 (українська гривня),№ НОМЕР_12 (українська гривня), ТОВ «Компанія Агростандарт» () № НОМЕР_13 (українська гривня), ТОВ «Сівано» () № НОМЕР_14 (українська гривня),ТОВ «Кабал» ()№ НОМЕР_15 (українська гривня) та № НОМЕР_16 (українська гривня),відкриті вМиколаївському РУ ПАТ КБ «Приватбанк», м. Миколаїв (МФО 326610),з яких в подальшому здійснено обготівковування грошових коштів.

Відповідно до бази даних ГУ ДФС України АІС «Податковий Блок» встановлено, щоТОВ «Таркмет» () має відкриті рахунки № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня), № НОМЕР_4 (українська гривня) в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711).

Прокурор вказує, що згідно наявної інформації, існує реальна загроза закриття та списання коштів з даного рахунку, в зв`язку з чим судове засідання по розгляду клопотання доцільно провести без виклику представників банку та власника.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000093 від 02.10.2017 про накладення арешту на поточні рахунки задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться та можуть надійти на банківські рахунки ТОВ «Таркмет» () № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня), № НОМЕР_4 (українська гривня) відкриті в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711), з метою зупинити видаткові операції по зазначеним рахункам за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя