Справа № 369/7594/17
Провадження № 1-кс/369/2810/17
УХВАЛА
Іменем України
28.09.2017 року слідчий суддя Києво-Святошинського району Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю представника заявника ОСОБА_3 -ПП «1+1 Продакшн», потерпілої ОСОБА_4 , представника потерпілої ОСОБА_4 ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 - ОСОБА_7 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву представника заявника ОСОБА_3 -ПП «1+1 Продакшн» про відвід судді ОСОБА_8 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 по кримінальному провадженні № 0001243 від 05.03.2015 року,-
В С Т А Н О В И В :
12.09.2017 представник заявника ОСОБА_3 -ПП «1+1 Продакшн» звернувся до слідчого судді з заявою про відвід судді ОСОБА_8 від розгляду кримінального провадення за обвинуваченням області ОСОБА_6 по кримінальному провадженні № 0001243 від 05.03.2015 року, свою заяву мотивуючи тим, що на розгляді судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_8 перебуває справа №369/7594/17 на кримінальне провадження №1-кп/369/708 за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 171, ч. 1 ст. 186 КК України.
06.03.2017 року постановою слідчого ОСОБА_9 . Іноземне підприємство «1 + 1 Продакшн визнано потерпілою особою по справі.
Частиною 2 ст. 58 КІІК України встановлено, що представником юридичної особи, як; потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчн документами, працівник юридичної особи за довіреністю.
Відповідно до положень ст. 56 КПК України протягом кримінального провадження потерпіла особа має право, зокрема, заявляти відводи та клопотання, знайомитися з матеріалами, і безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, в порядкі передбаченому КПК України.
Відповідно до звіту про автоматичний розподіл судових справ між суддями 07.09.2017 о 14:21 год. зазначену вище справу призначено до одноособового судового розгляду головуючої (доповідачу) ОСОБА_8 .
Вважають, що суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_8 не може брати участь у розгляді справи №369/7594/17 та підлягає відводу з огляду на наступне.
9 серпня 2017 р. представник ОСОБА_4 , яка є потерпілою у цьому кримінальному провадженні (№0001243) - адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про відвід судді ОСОБА_10 , яке було задоволено.
У цьому ж клопотанні адвокат ставив питання та наводив підстави та докази недовіри і іншим суддям Києво-Святошинського районного суду Київської області.
Предстаник заявника ОСОБА_3 представник юридичної особи - ІП «1 + 1 Продакшн», яка є потерпілою в цьому кримінальному провадженні, повністю підтримав позицію адвоката ОСОБА_11 .
Враховуючи доводи, викладені у заяві про відвід всього складу Києво-Святошинського районного суду, голова цього суду ОСОБА_12 22.08.2017 р. звернулася до Апеляційного суду Київської області з поданням щодо вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 171 та ч. 1 ст. 186 КК України до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції.
30.08.2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Київської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_13 , суддів ОСОБА_14 та ОСОБА_15 відмовила у задоволенні клопотання голови Києво-Святошинського районного суду ОСОБА_12 . Своє рішення колегія суддів мотивувала тим, що дослівно: «одна із суддів перебуває у відпустці терміном менше 14 днів, а відтак, стверджувати, що на момент розгляду подання голови суду, утворити склад суду у Кисво-Святошинському районному суду Київської області для розгляду кримінального провадження ... підстав немає».
Разом з тим колегія суддів не врахувала, що призначення судді для розгляду вказаного провадження є безальтернативним, а саме призначення судді ОСОБА_8 , яка на той час знаходилася у відпустці.
Тобто колегія суддів порушила один із основоположних принципів Закону України «Про судовий устрій і статус суддів», передбачений ч. 2 ст. 8, згідно якого на розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.
Вказане підтвердили і результати звіту про автоматичний розподіл справ згідно якого автоматична система «обирала» одного суддю з одного можливого (копія звіту додається).
Також Ухвала судової колегії суперечить цілям і завданням «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» щодо забезпечення об`єктивного та неупередженого розподілу судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості, оскільки членам колегії заздалегідь було відомо, що розгляд справи буде призначено судді, що знаходиться у відпустці.
Зазначені обставини викликають у потерпілої сторони - ІП «1 + 1 Продакшн» сумніви у можливості неупередженого розгляду справи суддею ОСОБА_8 .
На підставі викладеного, просили відвести суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_8 .
Представник заявника в судовому засіданні заяву підтримав, просив суд задовольнити заяву про відвід судді.
Потерпіла ОСОБА_4 , представник потерпілої ОСОБА_4 ОСОБА_5 заяву підтримали, просили суд задовольнити заяву про відвід судді.
Прокурор ОСОБА_16 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.
Захисник ОСОБА_6 - ОСОБА_7 подав письмові заперечення, згідно яких заперечував проти відводу судді ОСОБА_8 , у судовому засіданні свої заперення підтримав, просив у заяві відмовити.
Суд заслухавши пояснення учасників розгляду справи, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ст. 75 КПК України, надає вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в розгляді кримінального провадження.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до ч.ч. 3, 4, 5 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
В судовому засіданні було з`ясовано, що автоматизованою системою документообігу суду обвинувальний акт по кримінальному провадженні № 0001243 від 05.03.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 171, ч. 1 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч.ч. 3, 4, 5 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Статтею 81 КПК України, передбачено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку встановленому ч.3ст. 35 цього Кодексу.
Відповідно до п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.
Згідно ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.
Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.
У пункті 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.
Такий же обов`язок на суддю покладено також ч.1ст.80 КПК України.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Конвенцію ратифіковано Законом України No 475/97 - ВР від17 липня 1997 року) «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку».
Відповідно до п. 1.1, 1.2 «Бангалорських принципів поведінки суддів» суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.Суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, у якій він повинен винести рішення.
Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладена в рішенні «Білуха проти України», в якому зазначено, що наявність безсторонності відповідно до п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободмає визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критерієм.
Відповідно до п.1ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод»кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 9 листопада 2006 року, справа «Білуха проти України», вказано, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. При вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини сумніватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція відповідного судді є важливою, але не вирішальною. Головним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. З огляду на це навіть зовнішні вияви можуть мати певне значення, або іншими словами, «правосуддя повинно не тільки здійснюватися, повинно бути також видно, що воно здійснюється». Важливим питанням є забезпечення у демократичному суспільстві довіри громадськості до суду.
Суд вважає, що неодноразове подання заяв про відвід судді ОСОБА_8 та сам факт недовіри сторони в справі, а саме представника заявника та потерпілого в неупередженості та справедливості судді в розгляді справи в нього та в інших учасників процесу може створити враження необ"єктивності та упередженості судді в розгляді даної справи, а відтак в майбутньому призведе до недовіри в об"єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення в даній справі і, як наслідок, до недовіри громадян щодо їх права на справедливий судовий розгляд.
Зважаючи на вищевикладене та враховуючи те, що існують обставини, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості судді ОСОБА_8 з боку представника потерпілого, тому слідчий суддя приходить до висновку про задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_8 від участі в розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 по кримінальному провадженню № 0001243 від 05.03.2015 року.
На підставі викладеного, керуючись ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 1.1, 1.2, 2.5 «Бангалорських принципів поведінки суддів», ст.ст. 75, 80-81 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Відвести суддю ОСОБА_8 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 по кримінальному провадженні № 0001243 від 05.03.2015 року.
Справу № 369/7594/17 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 171 КК України, ч. 1 ст. 186 КК України передати на повторний автоматизований розподіл в порядку визначеному ст. 35 КПК України.
Ухвала суду оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1