Справа № 307/2642/17
Провадження № 1-кп/307/282/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2018 року Тячівський районний суд Закарпатської області, в особі головуючого
судді ОСОБА_1
з участю: прокурора ОСОБА_2

захисника ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

розглянувши в відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, кримінальне провадження про обвинувачення
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, із повною загальною середньою освітою, не одруженого, сезонного робітника, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 335 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Згідно обвинувального акту, 03.10.2017 р., ОСОБА_5 , будучи військовозобов`язаним, з метою ухилення від призову, діючи умисно, не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 , по АДРЕСА_2 , для подальшої відправки на військову службу в військову частину, хоча був належним чином повідомлений у встановленому законом порядку про наслідки неприбуття, ухилившись таким чином від призову на строкову військову службу.
Захисник ОСОБА_3 та обвинувачений ОСОБА_5 заявили клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності в зв`язку з дійовим каяттям.
Обвинувачений пояснив, що свою вину визнає повністю, у вчиненому розкаюється, наслідки закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав йому зрозумілі, шкода його діями завдана не була.
Прокурор щодо задоволення клопотання обвинуваченого не заперечує. Вважає, що воно є підставним і не суперечить закону, так як обвинувачений щиро розкаявся у вчиненому, активно сприяв розкриттю злочину, вчинив кримінальне правопорушення вперше, шкода його діями не завдана.
Заслухавши учасників судового засідання суд приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити виходячи з наступного.
Досудовим розслідуванням дії обвинуваченого ОСОБА_5 було кваліфіковано за ст. 335 КК України ухилення від призову на строкову військову службу.
У відповідності до ст. 12 КК України злочин передбачений ст. 335 КК України є злочином невеликої тяжкості.
Згідно ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Частинами першою та другою статті 286 КПК України передбачено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 3 Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності" звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу. Передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

В судовому засіданні встановлено, що обвинувачений свою вину визнає, кається у вчиненому, сприяв розкриттю злочину, шкода його діями завдана не була. Наслідки закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав обвинуваченому ОСОБА_5 роз`яснено і він їх зрозуміє.
Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що до ОСОБА_5 слід застосувати ст. 45 КК України і звільнити його від кримінальної відповідальності.
Тому, керуючись ст.ст. 284-286 КПК України, ст.ст. 12, 45 КК України суд,
П О С Т А Н О В И В :
Звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 335 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження № 0001152 про його обвинувачення закрити.
Запобіжний захід щодо засудженого ОСОБА_5 не обирався.

Судові витрати та речові докази по справі відсутні.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Тячівський районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий: ОСОБА_1