Справа №635/5887/17
Провадження №1-кп/635/460/2018
У Х В А Л А
01 лютого 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції під час трансляції з приміщення Державної установи «Харківська установа виконання покарань (№ 27)» в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 185, ч. 3 ст.185 КК України,
В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 13 листопада 2017 року відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме, до 11 січня 2018 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 грудня 2017 року строк тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою продовжено до 05 лютого 2018 року
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Відтак, строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 закінчується 05 лютого 2018 року.
Вимогами п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
В ході судового розгляду прокурор просив продовжити строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , посилаючись на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочинів обвинуваченого та наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, та можливість вчинення іншого кримінального правопорушення. В обґрунтування клопотання прокурор посилався на тяжкість злочинів, вчинення яких інкримінується обвинуваченому, та тяжкість покарання у разі визнання обвинуваченого винним, зазначив, що після вчинення злочину ОСОБА_3 зник та продовжив свою злочинну діяльність, повторно вчинивши корисливий злочин, що дає підстави вважати, що обвинувачений може залишити територію Харківської області, переховуватись від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснив про те, що наміру переховуватись від суду в нього не має, але не заперечував проти продовження строку тримання під вартою.
Під час обрання відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом було встановлено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, суду, та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Характер та фактичні обставини інкримінованих ОСОБА_3 злочинів, свідчить про його суспільну небезпеку. Санкція ч. 2 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років. Санкція ч. 3 ст. 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.
Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочинів, які відповідно до ст. 12 КК України відноситься до злочинів середньої тяжкості та тяжких злочинів, суспільну небезпечність злочинів, які інкримінуються обвинуваченому, дані про особу обвинуваченого, які викладені в ухвалі про обрання запобіжного заходу, та вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 доведені прокурором та продовжують існувати, а також враховує ту обставину, що розгляд судового провадження не завершений.
При цьому суд приймає до уваги, що обвинувачений раніше судимий 03 жовтня 2011 року Корольовським районним судом м.Житомира за ч.2 ст. 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі, звільнений від відбування покарання умовно-достроково, переховувався від органів досудового розслідування, а також значну кількість епізодів злочинної діяльності, що інкримінується обвинуваченому.
Зазначені обставини у сукупності свідчать про продовження існування ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу та виправдовують тримання особи під вартою.
Вищевказані обставини свідчать про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, тому суд вважає доцільним продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою строком на шістдесят днів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 197, 199, 217, 331, 334 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Строк тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань №27» обвинуваченому ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 185, ч. 3 ст.185 КК України продовжити на шістдесят днів - до 01 квітня 2018 року.
Встановити строк дії ухвали в частині продовження строку тримання під вартою до 01 квітня 2018 року.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя -