Справа №635/993/17
Провадження №1-кп/635/478/2017

19 грудня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участю прокурора - ОСОБА_3
представника потерпілих - ОСОБА_4
обвинуваченого - ОСОБА_5
захисників - ОСОБА_6
ОСОБА_7
ОСОБА_8
ОСОБА_9
обвинуваченого - ОСОБА_10
захисника - ОСОБА_11
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває зазначене кримінальне провадження.
13 грудня 2017 року до канцелярії суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_6 про заміну ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м"який запобіжний захід.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 та його захисники підтримали заявлене клопотання, посилаючись на те, що на теперішній час стан здоров"я обвинуваченого є незадовільним, він має ряд захворювань, які неможливо лікувати в умовах Державної установи "Харківська установа виконання покарань (№27)", що загрожує його здоров"ю. Крім того, зазначили, що стороною обвинувачення на теперішній час не доведено існування ризиків, які б слугували підставаю для обрання найсуворішого запобіжного заходу. Також зазначили, що рішенням Конституційного суду України №1-з/2017 від 23.11.2017 року визнано неконституційними положення ст.315 КПК України в частині "автоматичного" продовження строку дії запобіжного заходу.
Обвинувачений ОСОБА_10 та його захисник у судовому засіданні підтримали заявлене клопотання та просили його задовольнити.
Прокурор та представник потерпілих у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання посилаючись на те, що стороною захисту не надано будь-яких нових доказів стосовно того, що може слугувати підставою для заміни запобіжного заходу.
Заслухавши учасників процесу, перевіривши матеріали справи, суд доходить до наступного висновку.
У відповідності з вимогами ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 26.09.2017 року обвинуваченому ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24.11.2017 року обвинуваченого ОСОБА_5 було продовжено строк дії обраного раніш запбіжного заходу у вигляді тримання під вартою ще на 60 днів, тобто до 22 січня 2018 року включно.
Тобто в цій частині клопотання сторони захисту про заміну запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого було подано в межах строків, встановлених діючим законодавством і підстав для залишення його без розгляду не має.
Одночасно, суд не бере до уваги доводи сторони захисту з приводу того, що за станом здоров"я ОСОБА_5 не може утримуватися під вартою, оскільки ані суд, ані сторона захисту не є спеціалістами в медичній галузі, а медичний висновок, що за станом здоров`я ОСОБА_5 не може утримуватись під вартою стороною захисту не наданий. Крім того, суд зазначає, що додані до матеріалів клопотання медичні документи вже були предметом дослідження у попередніх судових засіданнях.
Також судом не приймаються до уваги доводи сторони захисту щодо визнання неконституційними норм ст.315 КПК України, оскільки норми цієї статті регулюють обрання, продовження, зміну, застосування запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого на стадії підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні. Підготовче судове засідання за обвинувальним актом у відношенні ОСОБА_5 та ОСОБА_14 було проведено ще 07 червня 2017 року.
Одночасно суд зазначає, що відповідно до положень ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Під час обрання у відношенні ОСОБА_5 26.09.2017 року запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується підозрюваний він може переховуватися від суду, а також, будучи мешканцем територіальної громади, на території якої мешкають свідки та потерпілі у цьому кримінальному провадженні, може здійснювати тиск на них.
У той же час, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово зазначав, що перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Крім того, діючим законодавством, а саме ч.3 ст.176 КПК України, саме на прокурора закон покладає тягар доведення перед слідчим суддею, судом того, "що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.177 КПК, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам".
При розгляді клопотання сторони захисту стороною обвинувачення не надано переконливих доказів стосовно того, що станом на день розгляду цього клопотання, інші, більш м"які запобіжні заходи, невзмозі запобігти встановленим ризикам, передбаченим пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України.
Аналізуючи наведені вище обставини та норми закону, суд доходить до висновку про можливість задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 331 КПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу задовольнити.
Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, який полягає в забороні обвинуваченому цілодобово без дозволу суду залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .
Строк ухвали визначити два місяці, тобто до 19 лютого 2018 року.
Зобов`язати ОСОБА_5 протягом часу до 19 лютого 2018 року включно:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- носити електронний засіб контролю.
Обвинуваченого ОСОБА_5 негайно звільнити з-під варти в залі суду.
Копію ухвали направити для виконання до Харківського ВП ГУНП в Харківській області за місцем проживання обвинуваченого.
Суддя ОСОБА_1