Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1625/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.02.2018 слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старшим лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_5 , 08.02.2018 року звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
В обґрунтування клопотання вказував на те, що в провадженні Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0003668, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.06.2016, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 263 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначив, що підозра у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 є обґрунтованою, оскільки підтверджується зібраними доказами, при цьому існує ризик того, що ОСОБА_6 буде переховуватися від слідства, може впливати на свідків, а також може продовжити кримінальні правопорушення. Крім того, у клопотанні посилався на те, що підозрюваний ОСОБА_6 своєю поведінкою наголошує на відмову від співпраці з органами досудового розслідування, відмовляється давати будь-які свідчення щодо вчинення ним правопорушення, а відтак, його належну процесуальну поведінку може забезпечити такий запобіжний захід як тримання під вартою.
За таких обставин, за погодженням з прокурором вніс до суду клопотання, в якому просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав.
Прокурори у судовому засіданні клопотання підтримали, просили обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді взяття під варту. Наполягали на наявності ризиків, викладених у клопотанні.
Захисники підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 посилались на наявність процесуальних порушень під час затримання ОСОБА_6 , вказували на некоректність викладення клопотання про обрання міри запобіжного заходу відносно підзахисного ОСОБА_6 , спотворення фактів та обставин справи, посилались на порушення норм КПК України при проведенні обшуку у квартирі ОСОБА_6 , неправильне оформлення протоколу проведення обшуку. Вказуючи на ряд процесуальних порушень в питанні призначення та проведення експертизи, просили визнати неналежними доказами подані стороною обвинувачення письмові документи, якими прокурор обґрунтовує підозру у вчиненні кримінального правопорушенням ОСОБА_6 , та як результат, - просили відмовити у задоволенні клопотання про обрання міри запобіжного заходу ОСОБА_6 , при цьому не обираючи будь-який інший, більш м`який запобіжний захід.
На випадок, якщо слідчий суддя все ж таки прийде до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.263 КК України, та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, захисники просили розглянути можливість обрання запобіжного заходу у вигляді особистої поруки народного депутата ОСОБА_13 та помічників народних депутатів ОСОБА_14 та ОСОБА_15 .
Підозрюваний ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання про взяття під варту та не застосувати до нього жоден запобіжний захід.
Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
З витягу із ЄРДР щодо кримінального провадження вбачається, що 06.02.2018 року в період часу з 08.25 год. по 09.40 год. за місцем мешкання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 в ході проведення обшуку було виявлено та вилучено 360 предметів, схожих на патрони калібру 7,62 мм з маркуваннями 711 68.
Згідно висновку експерта, за результатами судової балістичної експертизи №8-5/142 від 06.02.2018 надані на дослідження 360 патронів належать до боєприпасів, до бойової нарізної вогнепальної зброї калібру є бойовими проміжними патронами, що виготовлені промисловим способом. Патрони до стрільби придатні.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.
06.02.2018 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст.208 КПК України.
07.02.2018 року ОСОБА_6 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
На даний час постало питання про застосування відносно запобіжного заходу.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою як для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Згідно вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.
Злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за який передбачено у вигляді позбавлення волі строком до 7 років.
Оцінюючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування слідчий суддя виходить з того, що ОСОБА_6 , усвідомивши невідворотність покарання може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що в свою чергу призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки.
Ризик того, що ОСОБА_6 може продовжити злочинну діяльність, слідчий суддя вважає недоведеним матеріалами клопотання про обрання міри запобіжного заходу, а також зважаючи на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 .
Ризик впливу на свідків слідчий суддя на даному етапі розслідування не вбачає, оскільки відомості про таких свідків відсутні, а відтак, такий ризик слідчий суддя вважає недоведеним матеріалами клопотання про обрання міри запобіжного заходу.
Таким чином, в судовому засіданні достовірно встановлено наявність ризику, передбаченого ч.1 ст.177 КПК України, що дає підставу застосовувати відносно підозрюваного запобіжний захід.
Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Летельє проти Франції», коли єдиною підставою утримання під вартою є побоювання того, що підозрюваний зникне, його належить звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки в суд (орган досудового розслідування), наприклад, через поруку.
Так, прийшовши до висновку про наявність обґрунтованої підозри про вчинення кримінального правопорушення та наявність ризику переховування, слідчий суддя вважає недоведеними ті обставини, що більш м`який запобіжний захід не здатний запобігти встановленому ризику.
Зокрема, перевіряючи можливість застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під варту, слідчий суддя враховує ініціативу людей, що користуються довірою у суспільстві, взяти підозрюваного ОСОБА_6 на поруки.
Згідно з ч. 1 ст. 180 КПК України, особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
На переконання слідчого судді, а також з урахуванням позиції самих поручителів, саме такий запобіжний захід є достатнім для того, щоб забезпечити явку ОСОБА_6 до слідчого (прокурора, суду) у випадку, якщо в цьому буде потреба.
Таким чином, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, незначний ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою та застосувати щодо нього альтернативний запобіжний захід, а саме особисту поруку, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Саме такий запобіжний захід на переконання слідчого судді буде достатнім, необхідним та доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 180, 183, 194 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання слідчого Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 - відмовити.
Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистої поруки ОСОБА_13 , народного депутата України, посвідчення № НОМЕР_1 Центральної виборчої комісії, ОСОБА_14 , помічника народного депутата України ОСОБА_16 , посвідчення № НОМЕР_2 Верховної Ради України, голови Правління Громадської організації «Військово-патріотичний клуб «Айдар», та ОСОБА_15 , помічника народного депутата України ОСОБА_13 , посвідчення № НОМЕР_3 Верховної Ради України.
Відібрати у ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 письмове зобов`язання про те, що кожен з них поручається за виконання підозрюваним ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 КПК України і зобов`язується в разі необхідності доставити підозрюваного до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
Роз`яснити поручителям ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 про те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину за ч. 1 ст. 263 КК України, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, а також роз`яснити обов`язки поручителів та наслідки їх невиконання, право на відмову від прийнятих на себе зобов`язань та порядок реалізації такого права, а саме: поручителі можуть відмовитись від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою їх відповідальність.
На підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно із ч. 5 ст. 194 КПК України покласти обов`язок повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Обов`язки покладаються на ОСОБА_6 на строк дії ухвали.
Строк дії ухвали визначити до 6 квітня 2018 року включно.
Скаргу адвоката ОСОБА_9 на незаконне затримання ОСОБА_6 передати до канцелярію суду для здійснення автоматизованого розподілу слідчому судді в порядку ст.303 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1