Справа №766/2566/17
н/п 1-кс/766/1864/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.02.2017 року Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_2 погоджене з прокурором відділу прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просив: накласти арешт в кримінальному провадженні № 0000046 на тимчасово вилучене 11.02.2017 майно, яке вилучене під час огляду місця події, проведеного приміщення ювелірного магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме:

1)фрагменти слідів низу взяття в кількості 3 шт.;

2)металеві ключі від вітринних шаф №№ 2, 3 та 4;

3)дерев`яний брусок, виявлений перед входом до приміщення б

ювелірного магазину.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000046 за фактом розбійного нападу на магазин ювелірних виробів « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.02.2017 о 18:00 троє невстановлених осіб, приховуючи свої обличчя масками проникли у ювелірний магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де вчинили напад на працівників зазначеного магазину поєднаного із погрозою застосування предмету, ззовні схожого на пістолет під час якого заволоділи ювелірними виробами.

11.02.2017 за даним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000046 внесено відомості за ч. 3 ст. 187 КК України.

Крім того, що 11.02.2017 під час огляду, проведеного працівниками ГУНП в Херсонській області з 19.10 по 22.10 за адресою: м. Херсон, пр. Ушакова, 34, магазин ювелірних виробів «Агат», виявлено та вилучено:
1)фрагменти низу взуття в кількості 3 шт.: 1-2 з ділянки підлоги між вітринною шафою № 1 та стінкою; 3 з ділянки підлоги, між вітринною шафою « 2 та стінкою, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення;

2)ключі від вітринних шаф під №№ 2, 3 та 4, яких торкались злочинці під час вчинення ними кримінального правопорушення, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення;

3)дерев`яний брусок, виявлений перед вхідними дверима до ювелірного магазину, якого торкались злочинці, при вчиненні ними кримінального правопорушення, тобто зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та є підшуканим, пристосованим та використаним як засіб та знаряддя вчинення кримінального правопорушення
Огляд приміщення ювелірного магазину «Агат» проведено 11.02.2017 на підставі добровільної згоди потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є власником вказаного приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Огляд проведено з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 80155743, приміщення ювелірного магазину, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Під час огляду було вилучено речі та відбитки слідів, які мають значення для кримінального провадження та, відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України, у кримінальному провадженні є достатні підстави вважати, що вказане вилучене майно у вигляді речей та відбитків слідів підшукане, пристосоване та використано як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди, та відповідно показань потерпілих співробітників ювелірного салону та ОСОБА_4 належать їм та невстановленим особам.
Тобто вилучені під час огляду місці події речі, предмети та відбитки слідів містять ознаки речових доказів, визначених ст. 98 КПК України, а саме були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Ч. 5 ст. 237 КПК України при проведені огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження та речей вилучених з обігу.

Ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасово вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває вилучене мано, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього кодексі, тобто якщо вони зберегли на собі сліди учинення кримінального правопорушення та були предметом його вчинення.

Таким чином є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту майна, вилученого під час проведення огляду 11.02.2017 у приміщення ювелірного магазину «Агат» за адресою: м. Херсон, пр. Ушакова, 34.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

4. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

5. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

6. У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

7. Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

8. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

9. У невідкладних випадках і виключно з метою збереження речових доказів або забезпечення можливої конфіскації чи спеціальної конфіскації майна у кримінальному провадженні щодо тяжкого чи особливо тяжкого злочину за рішенням Директора Національного антикорупційного бюро України (або його заступника), погодженим прокурором, може бути накладено попередній арешт на майно або кошти на рахунках фізичних або юридичних осіб у фінансових установах. Такі заходи застосовуються строком до 48 годин. Невідкладно після прийняття такого рішення, але не пізніше ніж протягом 24 годин, прокурор звертається до слідчого судді із клопотанням про арешт майна.

Якщо у визначений цією частиною строк прокурор не звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна або якщо в задоволенні такого клопотання було відмовлено, попередній арешт на майно або кошти вважається скасованим, а вилучене майно або кошти негайно повертаються особі.

10. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

11. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

12. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Враховуючи те, що добуті в ході проведення огляду місця події, приміщення ювелірного магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

1)фрагменти слідів низу взяття в кількості 3 шт.;

2)металеві ключі від вітринних шаф №№ 2, 3 та 4;

3)дерев`яний брусок, виявлений перед входом до приміщення б

ювелірного магазину, - вилучені 11.02.2017року не є майном фізичної особи, а є речовими доказами в кримінальному провадженні, у зв`язку з чим слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання не обґрунтоване та задоволенню не підлягає.

Крім того, в клопотання слідчий зазначив, що вилучені під час огляду 11.02.2017 року майно, а саме:

- фрагменти слідів низу взяття в кількості 3 шт.;

-металеві ключі від вітринних шаф №№ 2, 3 та 4;

-дерев`яний брусок, виявлений перед входом до приміщення б

ювелірного магазину, є речовими доказами по справі, але постанова про визнання їх в якості речових доказів, як встановлено нормами кримінально-процесуального законодавства, в матеріалах справи відсутня.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_2 погоджене з прокурором відділу прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту

її оголошення через Херсонський міський суд Херсонської області.

Слідчий суддя: