печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 серпня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , старшого слідчого ОСОБА_4 ,розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 ., який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
18.07.2017 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 в порядку ст. 174 КПК України.
ОСОБА_3 у вимогах даного клопотання просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.10.2015 на грошові кошти, які знаходяться на депозитному рахунку ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), відкритого за договором від 19.12.2013 № ZIDBD.12691.015 у ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» (МФО 380719).
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ч. 10 ст. 170 КПК України, за відсутності доказів та достатніх правових підстав для цього, ОСОБА_5 не мала необхідного процесуального статусу та не вчинював будь-які дії, що мають ознаки злочинів та досліджуються у кримінальному провадженні.
Представник заявника ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити, вказавши на відсутність правових підстав для подальшого збереження арешту майна.
Слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечував, вказавши, що на даний час існують підстави для продовження арешту рахунків, арешт накладено обґрунтовано та у відповідності до норм чинного законодавства.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника заявника та прокурора, дослідивши матеріали провадження, приходить до наступного висновку.
Головним слідчим управлінням МВС України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000931, зареєстрованому в ЄРДР 15.09.2014 за фактами зловживання службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки, шахрайства з фінансовими ресурсами, що завдало великої матеріальної шкоди, службового підроблення, що спричинило тяжкі наслідки, легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом у великих розмірах, за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 222, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 209 КК України.
В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.10.2015 накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на депозитному рахунку ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), відкритого за договором від 19.12.2013 № ZIDBD.12691.015 у ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» (МФО 380719).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Доводи слідчого, що грошові кошти на арештованому рахунку, є предметом кримінального правопорушення, спростовуються, оскільки відповідно до договору позики (безвідсоткової) від 27.11.2014 року, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на загальну суму 1 800 000 доларів США. Відповідно до п. 2.1. даного договору грошова сума в день підписання була передана шляхом перерахування на поточний рахунок або безпосередньої передачі позичальнику.

Слідчий суддя в даному випадку враховує, що наданими даними спростовується висновок про те, що арештовані грошові кошти на рахунку є предметом кримінального правопорушення.

Слідчому судді не надано даних, що станом на час розгляду даного клопотання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

При цьому слід наголосити на тому, що ОСОБА_5 не є жодним, з перелічених у ч. 5 ст. 170 КПК України, суб`єктом кримінального провадження.

Відповідно до положень ст. 167 та ст. 170 КПК України (чинними на момент винесення оскаржуваного рішення) арешт майна застосовується з метою забезпечення виконання вироку в частині можливої конфіскації майна у провадженні щодо кримінальних правопорушень, за які може бути застосовано додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, а також на майно у вигляді речей,документів, грошей, якщо вони відповідають ряду ознак. При цьому, обов`язок доведення обставин щодо відповідності майна, про накладення обмежень на розпоряджання (користування) яким йдеться у заявленому клопотанні, вимогам ст. 167 КПК України та належність такого майна визначеній особі, покладається безпосередньо на слідчого (прокурора).

Сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна, зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна. В свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у процесуальному рішенні (ухвалі). Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України у разі, якщо відповідне клопотання не підкріплене визначеними у КПК метою та підставами, а також за відсутності доказів на підтвердження обставин, на які посилається слідчий (прокурор), останнє має бути відхилено.

Слідчим не надано підтверджуючих документів щодо протиправності джерел набуття грошових коштів ОСОБА_5 .

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що слідчим, на даній стадії досудового розслідування не доведено, що є необхідність у забезпеченні кримінального провадження, як арешт рахунку ОСОБА_5 , з чим кримінально процесуальний закон пов`язує можливість скасування арешту майна.

Враховуючи, що у матеріалах клопотання відсутні достатні докази вчинення злочину за участю ОСОБА_5 , наявність підстав вважати, що існує правова підстава для арешту рахунку підприємства взагалі спростовується. Тобто спростовується той факт, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках, здобутті незаконним шляхом, а відтак клопотання підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 ., який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт на грошові кошти, які знаходяться на депозитному рахунку ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), відкритого за договором від 19.12.2013 № ZIDBD.12691.015 у ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» (МФО 380719), накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 30.10.2015 року у справі №757/40009/15-к.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1