Справа № 296/5170/17
УХВАЛА
Іменем України
01 липня 2017 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Житомирі клопотання старшого слідчого військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_3 , погоджене прокурором військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000115 від 29.03.2017 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянину України, з середньою-спеціальною освітою, не одружений, дітей не маючого, працюючого у ФОП ОСОБА_9 комплектувальником виробів, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Військовою прокуратурою Житомирського гарнізону розслідується кримінальне провадження № 0000115 від 29.03.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 410 та ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у березні 2017 року гр. ОСОБА_8 повідомив гр. ОСОБА_10 про намір збуту бойових припасів невстановленого походження, а саме патронів калібрів 5,45 мм, 7,62 мм та 9 мм.

Так, ОСОБА_8 , отримавши з невстановленого на даний час джерела бойові припаси, а саме патрони калібру 7,62 мм у кількості 59 шт., а також патрони калібру 9 мм у кількості 79 шт., діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, під час зустрічі близько 19 години 15 травня 2017 року з ОСОБА_10 , перебуваючи на узбіччі автодороги «Е-40» поблизу повороту у с. Гадзинка Житомирського району Житомирської області, збув указані вище бойові припаси останньому за грошові кошти у сумі 3600 гривень.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_8 , отримавши з невстановленого на даний час джерела бойові припаси, а саме патрони калібру 9 мм у кількості 16 шт., діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, під час зустрічі 25.05.2017 року з ОСОБА_10 , перебуваючи поблизу будівлі за адресою: АДРЕСА_2 , збув останньому указані вище бойові припаси.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_8 , отримавши з невстановленого на даний час джерела бойові припаси, а саме патрони калібру 5,45 мм у кількості 130 шт., діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, під час зустрічі близько 12 години 30 хвилин 29 червня 2017 року з ОСОБА_10 , перебуваючи поблизу будинку за адресою: АДРЕСА_3 , збув указані вище бойові припаси останньому за грошові кошти у сумі 3000 гривень, а всього у кількості 294 патрони калібрів 5,45 мм, 7,62 мм та 9 мм на загальну суму 6600 грн.

29.06.2017 року об 12 год. 53 хв. на підставі п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України, ОСОБА_8 затримано уповноваженою службовою особою.

30.06.2017 року ОСОБА_8 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

30.06.2017 року слідчий за погодженням з прокурором військової прокуратури звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 діб.

Клопотання слідчого обгрунтовано тим, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 3 до 7 років, вказувалося на наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме загрозу переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду під тяжкістю покарання, загрозу незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, які можливо надали йому боєприпаси з метою подальшого збуту, загрозу спотворити або знищити інші бойові припаси, які можуть зберігатися у невстановлених на даний час місцях, та загрозу вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме збуту зброї та інших бойових припасів, оскільки підозрюваний має соціальні зв"язки із особами, що проходили військову службу у зоні АТО, а слідством на даний час не встановлено всі можливі місця зберігання бойових припасів.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні клопотання підтримали з наведених у ньому підстав, просили його задовольнити з одночасним визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, посилаючись на недоведеність слідчим існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також посилаючись на наявність у підозрюваного постійного місця проживання, просила застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_8 в судовому засіданні причетність до інкримінованого злочину визнав частково та пояснив, що займався лише збутом патронів з метою додаткового заробітку, однак заперечував свою причетність до збуту гранат, просив застосувати більш м"який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).

Розумна підозра не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування. Стаття 5 § 1(с) навіть не передбачає, що поліція має одержати достатні докази для висунення обвинувачення як на час арешту, так і під час перебування апелянта під вартою (N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що стверджується, зокрема: протоколами допиту свідка ОСОБА_10 від 15.05.2017 року; протоколом огляду речей від 25.05.2017 року; висновком експерта №1/1033 від 01.06.2017 року; протоколом огляду та вручення речей від 29.06.2017 року; протоколом огляду від 09.06.2017 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 30.06.2017 року.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчим суддею в сукупності враховується, що ОСОБА_8 обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, та ризик того, що під загрозою тяжкістю покарання підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, які можливо надали йому боєприпаси з метою подальшого збуту, спотворити або знищити інші бойові припаси, які можуть зберігатися у невстановлених слідством місцях, та можлвість вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме збути зброю та інші бойові припаси, оскільки підозрюваний має соціальні зв"язки із особами, що проходили військову службу у зоні АТО, а слідством на даний час не встановлено всі можливі місця зберігання бойових припасів, а тому вважає, що прокурором та слідчим в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість запобігання зазначеним ризикам застосуванням більш м"яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Слідчий суддя враховує особу підозрюваного ОСОБА_8 , який працює у фізичної особи - підприємця ОСОБА_9 з лютого 2017 року, має постійне місце разом з сім"єю у м.Житомирі, та надану стороною захисту позитивну характеристику на підозрюваного за місцем проживання від ОСББ "На Гоголівській", однак вважає, що вказані обставини самі по собі не зменшують суспільної небезпеченості кримінального діяння, не усувають встановлені ризики згідно ст. 177 КПК України та не можуть слугувати безумовною підставою для застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з обмеженням волі.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 183 КПК України, які виправдовують тримання підозрюваного ОСОБА_8 під вартою строком на 60 днів, починаючи обрахунок з моменту фактичного затримання, тобто з 29.06.2017 року з 12 год. 53 хв.

Водночас, згідно вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, беручи до уваги встановлені ризики, передбачені п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, інші обставини кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на думку слідчого судді є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_8 процесуальних обов"язів, передбачених КПК України.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193-194, 196-197, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_3 , погоджене прокурором військової прокуратури Житомирського гарнізону ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000115 від 29.03.2017 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, починаючи обрахунок з моменту затримання з 29.06.2017 року з 12 год. 53 хв., тобто до 28.08.2017 року до 12 год. 53 хв.

Одночасно визначити ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді застави в межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 80 000 (вісімдесят тисяч) грн. 00 коп.

Підозрюваний може внести кошти на відповідний рахунок ТУ ДСА України в Житомирській області №0277 (, МФО 820172, банк - ДКС України, м. Київ), або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує.

У разі внесення застави підозрюваний ОСОБА_8 підлягає звільненню з-під варти та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у даному кримінальному провадженні за першим викликом;

- не відлучатися із м.Житомира, в якому підозрюваний фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю суд, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

У разі внесення застави підозрюваний ОСОБА_8 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Встановити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_8 , у разі внесення застави до 28.08.2017 року.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п"яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1