Справа № 1-кс/760/3491/17
№ 760/3817/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 березня 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000106 від 16.11.2016 року про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чита Російської Федерації, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 28 ч.5 ст. 191, ч. 1 ст. 255 КК України, -
в с т а н о в и в:
До суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000106.
В обґрунтування клопотання посилається на те, що 24.01.2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру в кримінальному провадженні №0000002 від 04.12.2015 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.
15.02.2017 року ОСОБА_7 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у виділеному кримінальному провадженні №0000106 від 15.02.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 28 ч.5 ст. 191, ч. 1 ст. 255 КК України.
16.02.2017 року ОСОБА_5 та стороні захисту було повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів провадження відповідно до ст. 290 КПК України.
22.02.2017 року Апеляційним судом м. Києва ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу застави у розмірі 20 000 000 грн.
Як зазначив у клопотанні захисник, підставою зміни запобіжного заходу є нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, а саме після обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу, стороні захисту стало відомо, що батько підозрюваного ОСОБА_8 , 1938 року народження, має тяжке онкологічне захворювання поєднане з ішемічною хворобою серця та потребує постійного догляду, забезпечення переміщення, консультації лікарів, а також постійного лікування. ОСОБА_5 перебуваючи під вартою не в змозі здійснювати догляд за своїм важкохворим батьком.
В судовому засіданні підозрюваний та його захисник клопотання підтримали, просили його задовольнити та замінити запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, зокрема на домашній арешт в нічну годину або зменшити розмір застави, оскільки ОСОБА_5 потрібно доглядати за хворим батьком. При цьому захисник пояснив, що ОСОБА_5 є єдиним сином важкохворого ОСОБА_8 , мати є особою похилого віку, теж потребує догляду.
Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення даного клопотання з огляду на те, що обраний ОСОБА_5 запобіжний захід на його переконання є виправданим та необхідним на даний час.
При цьому посилався на резонантність даної справи та те, що інший підозрюваний у даному кримінальному провадженні знаходиться у розшуку.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про зміну запобіжного заходу підлягає задоволенню з наступних підстав.
Слідчим суддею встановлено, що 24.01.2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру в кримінальному провадженні №0000002 від 04.12.2015 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.
Так, з даних повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 24 січня 2017 року вбачається, що своїми умисними діями, що виразилися у заволодінні чужим майном в особливо великих розмірах, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у складі злочинної організації, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 191 КК України за обставин, викладених у повідомленні про підозру.
Як вбачається з даних клопотання захисника про зміну запобіжного заходу 15.02.2017 року ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у виділеному кримінальному провадженні №0000106 від 15.02.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 28 ч.5 ст. 191, ч. 1 ст. 255 КК України.
Зазначена обставина підтверджується Витягом з кримінального правопорушення №0000106.
Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва від 22 лютого 2017 року скасовано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26 січня 2017 року, якою застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24 березня 2017 року, визначено заставу у розмірі 31 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (50 000 000), з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України та постановлено нову ухвалу, якою застосовано відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, строк дії ухвали до 24 березня 2017 року, визначено заставу в розмірі 20 000 000 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Так, обґрунтування доцільності продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати ризикам та обставинам, що передбачені статтями 177 178 КПК України, у їх зіставленні з конкретними фактами, встановленими сторонами провадження.

Частиною 1 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. В тому числі, у ході судового засідання прокурор зобов`язаний доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, тобто у будь-якому разі суд зобов`язаний з`ясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність подальшого обмеження прав людини у кримінальному провадженні, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.

Між тим, слід звернути увагу, що запобіжний захід не є мірою покарання, а спрямований на забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків; запобігання спробам будь-якого перешкоджання здійсненню кримінального провадження; забезпечення можливості виконання процесуальних рішень. При цьому одного лише посилання на можливість протидії підозрюваним досудовому розслідуванню є недостатнім, воно повинно підтверджуватись відповідними матеріалами, які містять незаперечні фактичні дані про таке. А спроби таким чином компенсувати недоліки та неповноту досудового розслідування шляхом жорсткості запобіжного заходу не можуть бути виправдані жодною метою.

Крім того, тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням продовження перебування особи під вартою, тому, окрім кваліфікації, слід визначати ризики (ст. 177 КПК України), інакше судові рішення щодо тримання під вартою не відповідатимуть вимогам практики ЄСПЛ і нормам КПК, оскільки в іншому випадку нівелюються вимога про дотримання законності у сфері обмеження права на свободу у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід враховувати вимоги ст. 5 Конвенції, зокрема правову позицію ЄСПЛ у рішенні від 12.01.2012 року у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом тривалого строку.

Отже, суд зобов`язаний враховувати обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України, загальною підставою для тримання під вартою. Лише правова кваліфікація вчиненого, надана стороною обвинувачення, є недостатнім для цього і навіть наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням тривалого попереднього ув`язнення (правова позиція в рішенні ЄСПЛ у справі «Адам`як проти Польщі»).

При цьому відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі продовження терміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як вбачається з ухвали колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва від 22 лютого 2017 року при вирішенні питання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було враховано наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, майновий стан підозрюваного, який повною мірою не був з`ясований під час розгляду клопотання слідчим суддею та розмір заподіяних кримінальним правопорушенням збитків і кількість підозрюваних у даному кримінальному провадженні.
У судовому засіданні прокурор пояснив, що запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 обраний Апеляційним судом м. Києва, послався на те, що цим судом перевірялася обґрунтованість підозри, про яку було повідомлено підозрюваному 24.01.2017 року, копію повідомлення про яку було ними додано до матеріалів клопотання, яке розглядалося слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва при вирішенні клопотання про обрання запобіжного заходу, а тому вважав за недоцільне надавати суду копію повідомлення про підозру від 15 лютого 2017 року.

Прокурором в судовому засіданні не було наведено обставин, які б свідчили про те, що заявлені раніше ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, збереглись, не наведено конкретних чинників та способів можливого ухилення особи від органів досудового розслідування та суду, негативного впливу на хід досудового розслідування. При цьому прокурор послався на встановлені Апеляційним судом м. Києва обставини.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу захисником не зазначено обставин щодо необґрунтованості підозри ОСОБА_5 .
Разом з тим, у судовому засіданні з`ясовано, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, утримує тяжкохворого батька, стан здоров`я якого погіршився, у зв`язку з чим і було подано клопотання про зміну запобіжного заходу.
Обставини викладені у клопотанні про зміну запобіжного заходу підтверджуються наданими захисником медичними довідками.
Враховуючи викладене, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність у нього родини й утриманців, відсутність негативних даних щодо репутації підозрюваного, відсутність даних про його судимість, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання захисника про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 та застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному цілодобово покидати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим, таке звільнення має бути обумовлене гарантіями виконання процесуальних обов`язків, тому слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки, а саме: прибувати до детектива, прокурора або суду за кожним їхнім викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу детектива, прокурора або суду; повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

З врахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194-196, 201, 309, 376, 395 Кримінально-процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000106 від 16.11.2016 року про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.
Замінити щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 24 березня 2017 року, заборонивши ОСОБА_5 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу детектива, прокурора або суду цілодобово.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 24 березня 2017 року обов`язки:
прибувати до детектива, прокурора або суду за кожним їхнім викликом;
не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу детектива, прокурора або суду;
повідомляти детектива, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у цьому кримінальному провадженні;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;
носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Строк дії ухвали до 24 березня 2017 року.
Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Оголошення повного тексту ухвали 06 березня 2017 року об 11 годині 15 хвилин.
Слідчий суддя ОСОБА_1