Провадження № 1-кс/761/7292/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2017 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,за участю представника заявника-адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4

розглянувши в судовому засіданні у залі суду у місті Києві

клопотання директора ТОВ «Прімула-плюс» ОСОБА_5 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000126 від 28 липня 2015 року,за ознаками кримінальних правопорушень,передбачених ч.2 ст.205,ч.3 ст.212 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року,

ВСТАНОВИВ :

Директор ТОВ «Прімула-плюс» ОСОБА_5 3 квітня 2017 року звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна ,накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року,в обґрунтування якого зазначив наступне.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року накладено арешт на грошові кошти,які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Прімула - плюс» -№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , відкритих в ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627).

Проте, кримінальне провадження №0000126 від 28 липня 2015 року не здійснюється щодо ТОВ «Прімула-плюс» , працівники товариства не є обвинуваченими, підозрюваними чи засудженими в межах вищезазначеного кримінального провадження , за участі ТОВ «Прімула-плюс» чи його працівників протягом строку дії арешту не було здійснено жодної слідчої дії, товариство не має ніякого відношення до підприємств відносно яких здійснюється кримінальне провадження ,що у своїй сукупності свідчить про те,що потреба для накладення арешту на грошові кошти відпала.

В судовому засіданні представник ТОВ «Прімула-плюс» - адвокат ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту майна підтримав у повному обсязі.

Старший слідчий в ОВС управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань Державної фіскальної служби України ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання і скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року, зазначив, що на час розгляду клопотання про скасування арешту майна досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, підстави для арешту майна не відпали .

Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника ТОВ «Прімула-плюс» - адвоката ОСОБА_3 в обґрунтування клопотання , слідчого ОСОБА_4 , вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи,приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням фінансових розслідувань Державної фіскальної служби України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№0000126 від 28 липня 2015 року,за ознаками кримінальних правопорушень,передбачених ч.2 ст.205,ч.3 ст.212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року за клопотанням старшого слідчого в ОВС управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань Державної фіскальної служби України ОСОБА_4 ,серед іншого майна, накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Прімула - плюс» -№ НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , відкритих в ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627).

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України ,якою передбачено,що підозрюваний ,обвинувачений ,їх захисник ,законний представник ,інший власник або володілець майна ,представник юридичної особи,щодо якої здійснюється провадження ,які не були присутні при розгляді питання про арешт майна ,мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим ,при розгляді клопотання ,поданого в порядку ст. 174 КПК України,слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності ,що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції ,а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому,у відповідності до ч.2,ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст. 167 КПК України ,тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей ,документів ,грошей тощо ,щодо яких є достатні підстави вважати,що вони : 1) підшукані ,виготовлені ,пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди ; 2) призначалися (використовувалися) для схилення особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення ;3) є предметом кримінального правопорушення ,у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом ;4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них ,а також майно ,в яке їх було повністю або частково перетворено.

З тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року вбачається,що при арешті майна слідчий суддя виходив з того,що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що грошові кошти,які знаходяться на зазначених рахунках ТОВ «Прімула-плюс» є такими,що використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення,що відповідає критеріям , визначеним у ст. 98,ч.2 ст. 167 КПК України.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000126 наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування ,яке б спростувало висновки ,викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року та надало слідчому судді підстави дійти висновку ,що необхідність накладення арешту на зазначені грошові кошти на теперішній час відпала,оскільки обставини ,на які посилається представник ТОВ «Прімула-плюс» - адвокат ОСОБА_3 в обґрунтування клопотання,підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

На підставі викладено у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 170-174,309,372,392 КПК України,слідчий суддя

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання директора ТОВ «Прімула-плюс» ОСОБА_5 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000126 від 28 липня 2015 року,за ознаками кримінальних правопорушень,передбачених ч.2 ст.205,ч.3 ст.212 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 березня 2017 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1