УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 липня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 171 100 000 001 44, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Тальне Черкаської області, громадянка України, з базовою середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, має на утриманні малолітню дитину 2015 р.н., не працює, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судима,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 307 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва звернувся старший слідчий СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_6 з погодженим з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 31.05.2017 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 307 КК України, вказане кримінальне правопорушення вчинене за таких обставин.

У період з березня по 30 травня 2017 року ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 створили стійке об`єднання для особистого збагачення шляхом придбання, зберігання, перевезення з метою збуту, а також незаконний збут наркотичного засобу «метадон».
Відповідно до попередньо розробленого злочинного плану організована группа налагодила постачання та збут наркозалежним особам наркотичного засобу «метадон» у м. Василькові Київської області.
ОСОБА_4 була активною учасницею організованої групи, особисто приймала участь у незаконному зберіганні з метою збуту і збуті наркотичного засобу «метадон», приймала замовлення на наркотичний засіб, повідомляла рахунки банківських карток, на які мали надходити грошові кошти та в спеціальних схованках розміщувала «закладки» з наркотичними засобами.
Таким чином, ОСОБА_4 в складі організованої групи здійснювала незаконний збут наркотичного засобу.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.06.2017 відносно підозрюваної застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 28.07.2017.

Постановою заступника прокурора Київської області від 19.07.2017 строк досудового розслідування продовжений до чотирьох місяців, тобто до 30.09.2017.

На переконання слідчого, раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду, приховування або спотворення речей, що мають значення для кримінального провадження, вчинення тиску на свідків, та продовження незаконної діяльності або вчинення іншого кримінального правопорушення не зменшилися.

З огляду на неможливість завершення розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваної під вартою у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, наполягала, що існують ризики непроцесуальної поведінки підозрюваної, тому вважала наявними підстави для задоволення клопотання.

Підозрювана та її захисник заперечували проти задоволення клопотання, вважали, що наведені стороною обвинувачення ризики необґрунтовані, оскільки базуються лише на припущеннях слідчого.

Крім того, сторона захисту просила врахувати, що підозрювана має на утриманні малолітню дитину 2015 року народження, дитина має слабке здоров`я, систематично поміщується до стаціонарних лікувальних закладів. На теперішній час опікується дитиною матір підозрюваної, яка не в змозі самостійно забезпечити належний догляд за дитиною.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.
Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини»зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінальних правопорушень за ч. 3 ст. 307 КК України.

Згідно з клопотанням ризиком неналежної процесуальної поведінки підозрюваної є можливість переховування останньої від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження злочинної діяльності.
Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «В. проти Швейцарії» зауважив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує, що такі дії у цілому вірогідні, однак вік підозрюваної, наявність на її утриманні малолітньої дитини, відсутність стабільного та достатнього доходу є вагомими стримуючими факторами, які суттєво зменшують зазначений ризик.

У той же час, характер вчиненого злочину свідчить про наявність підстав для негативної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 , що підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки останньої.

Також вагомим є ризик того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, може сховати або спотворити речі, що мають значення для кримінального провадження, оскільки на цей час органом досудового розслідування проведений не повний обсяг слідчих дій, спрямованих на відшукання та вилучення речових доказів, документів тощо.

Однак, слідчий суддя бере до уваги, що з плином часу зменшуються або цілком зникають ризики, які існували на початковій стадії розслідування.

Враховуючи, що саме на слідчого та прокурора покладений обов`язок забезпечити збирання доказів у кримінальному провадженні, ухилення або ж зволікання зазначених осіб у здійсненні передбачених законом заходів для отримання контролю над речами, предметами та документами, які мають доказове значення у цьому кримінальному провадженні, не можуть бути підставою для продовження строку тримання особи під вартою.

Слідчий суддя бере до уваги характер інкримінованих підозрюваній ОСОБА_4 діянь, які вчинені з корисливих мотивів, цей факт доводить, що злочинна діяльність, можливо, була основним способом заробітку.

Отже, ризик того, що ОСОБА_4 може продовжити злочинну діяльність є реально існуючим.

У той же час малоймовірним виглядає ризик того, що ОСОБА_4 може здійснити незаконний вплив на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати певні ризики позапроцесуальної поведінки ОСОБА_4 .

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, якщо остання підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`яти років.

Інкримінований підозрюваній злочин передбачає застосування покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років.

У той же час, відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК, а саме - вік підозрюваної, наявність на утриманні малолітньої дитини, міцність соціальних зв`язків, відсутність у неї судимостей, слідчий суддя приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку підозрюваної може забезпечити інший, більш м`який запобіжний захід.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_6 відмовити.

Змінити застосований до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт та покласти на неї такі обов`язки:

- цілодобово не залишати житло за адресою АДРЕСА_1 ;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду з встановленою періодичністю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 23 вересня 2017 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя ОСОБА_1