ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Провадження № 1-кс/201/6827/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 серпня 2017 року Жовтневий районний суд

міста Дніпропетровська

у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 червня 2017 року у кримінальному провадженні № 0002026,

встановив:
ОСОБА_3 звернувся до суду із вищезазначеним клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 червня 2017 року (справа № 201/8318/17, провадження № 1кс/201/5365/2017) на грошові кошти у сумі 19 000 гривень купюрами номіналом 500 гривень - 5 штук, купюрами номіналом 200 гривень 67 штук, купюрами номіналом 100 гривень-31 штука, гаманець чорного кольору в середині якого знаходяться грошові кошти у сумі 1000 гривень купюрами номіналом 100 гривень-6 штук, номіналом 50 гривень - 8 штук, долари США загальною сумою 70 доларів США купюрами номіналом 50 доларів та 20 доларів.

В обґрунтування своїх вимог ОСОБА_3 посилається на те, що доводи, якими обґрунтовувалось накладення арешту відпали і в подальшому не можуть слугувати підставою для арешту грошових коштів. Заявник у клопотанні вказує, що подальший арешт цього майна порушує його право на вільне використання своєї власності та суперечить завданням арешту майна, визначеним КПК України.

ОСОБА_3 подав 02 серпня 2017 року до суду заяву про проведення судового засідання за його відсутністю, вимоги клопотання підтримав.

Слідчий Соборного ВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області та прокурор у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, причини неявки не повідомили, що не є перешкодою для розгляду клопотання за їх відсутністю.

Суд, дослідивши доводи клопотання, співставивши їх з фактичними даними, які містяться в матеріалах та вимогах кримінального процесуального закону, приходить до висновку про необхідність задоволення поданого клопотання виходячи з наступного.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 червня 2017 року (справа № 201/8318/17, провадження № 1кс/201/5365/2017) було накладено арешт на речі, документи, предмети та інше майно, яке було вилучене в ході оглядів 09 червня 2017 р. за адресою АДРЕСА_1 , в тому числі на сумку чоловічу чорного кольору в середині якої знаходились грошові кошти у сумі 19 000 гривень купюрами номіналом 500 гривень - 5 штук, купюрами номіналом 200 гривень 67 штук, купюрами номіналом 100 гривень-31 штука, копія паспорту на ім`я ОСОБА_3 , гаманець чорного кольору в середині якого знаходились грошові кошти у сумі 1000 гривень купюрами номіналом 100 гривень-6 штук, номіналом 50 гривень - 8 штук, долари США загальною сумою 70 доларів США купюрами номіналом 50 доларів та 20 доларів та інше відображене в ухвалі про накладення арешту майно.

Із ухвали про накладення арешту на майно слідує, що слідчий Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, яке було обґрунтоване тим, що 09 червня 2017 року близько 12годин у приміщенні Першої Дніпровської нотаріальної контори по вул. Вернадського 19/21 у м. Дніпрі невстановлені особи надали підробні документи для вчинення нотаріальних дій. За даним фактом 09 червня 2017 року було розпочато досудове розслідування зареєстроване в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0002026, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України. В ході досудового розслідування було виявлено ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , у якого під час огляду автомобіля "Ауді 90" д. н. виявлено та вилучено низку речей та документів.

На підставі наведеного слідчий з метою встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженню, а також з метою відшкодування завданих збитків, просив суд накласти арешт на зазначені в клопотанні речі, документи, предмети та інше майно, яке було вилучене в ході оглядів 09 червня 2017 року за адресою м. Дніпро, вул. Шевченко 7.

В ході розгляду клопотання слідчий суддя, як вбачається із матеріалів, вислухавши думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження прийшов до висновку про те, що клопотання є обґрунтованим, оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави прийти до висновку, що з метою встановлення відомостей про обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 квітня 2013 року № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий

просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Вирішуючи вимоги заявника слід зазначити, що сукупність даних, які містяться у матеріалах судового провадження свідчить про те, що арешт майна було накладено в межах кримінального провадження розпочатого за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, яке полягає у тому, що у зазначені вище час та дату у приміщенні нотаріальної контори за наведеною вище адресою невстановлені особи надали підробні документи для вчинення нотаріальних дій.

Цими ж матеріалами підтверджено, що в ході було виявлено гр. ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_3 , у якого під час огляду автомобіля "Ауді 90" д. н. виявлено та вилучено низку речей та документів, арешт на які було накладено ухвалою місцевого суду від 12 червня 2017 року у справі № 201/8318/17.

Матеріалами підтверджено, що з вимогою про скасування арешту на грошові кошти звернувся ОСОБА_3 .

У досліджених матеріалах відсутні дані, які б свідчили про те, що ОСОБА_3 є підозрюваним або ж обвинуваченим у кримінальному провадженні № 0002026.

При цьому, даних про те, що арештовані грошові кошти були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або місять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, або ж об`єктом кримінально протиправних дій, набутих кримінально протиправним шляхом, слідчим суддею в ході розгляду клопотання про скасування арешту майна не встановлено.

Разом з цим проаналізувавши мотиви накладення арешту слідчий суддя вважає, що в ухвалі про накладення арешту не обґрунтовано, з яких конкретних причин та підстав, визначених КПК України, було необхідно накласти арешт в цьому провадженні на грошові кошти.

Яких-небудь підтверджень того, що було заявлено в цьому провадженні цивільний позов судом, в ході розгляду клопотання заявника, встановлено не було.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою , а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

При цьому у рішеннях у справах «Фокм, Кемпбел і Гарлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» судом указано про те, що доцільність та вмотивованість застосування заходів забезпечення кримінального провадження передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин; такі факти не можуть спиратися на голе припущення, і повинні бути чимось більшим, ніж нечітка здогадка або непідтверджена підозра.

Ураховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про необґрунтованість накладеного арешту на грошові кошти, а відтак арешт в частині грошових коштів, на скасуванні якого наполягає ОСОБА_3 підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 173, 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 червня 2017 року у кримінальному провадженні № 0002026 задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 червня 2017 року (справа № 201/8318/17, провадження № 1кс/201/5365/2017) на грошові кошти у сумі 19 000 гривень купюрами номіналом 500 гривень - 5 штук, купюрами номіналом 200 гривень 67 штук, купюрами номіналом 100 гривень-31 штука, гаманець чорного кольору в середині якого знаходяться грошові кошти у сумі 1000 гривень купюрами номіналом 100 гривень-6 штук, номіналом 50 гривень - 8 штук, долари США загальною сумою 70 доларів США купюрами номіналом 50 доларів та 20 доларів, скасувати.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1