Справа № 640/8316/17
н/п 1-кс/640/6373/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" серпня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі адвоката ОСОБА_3 ,
09.06.2017р. під час обшуку проведеного за його місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 вилучено ряд речей, а також грошових коштів, серед яких і ноутбук торгівельної марки «НР» серійний номер 2СЕ3241УQF.
Ухвалою від 11.06.2017р. задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про арешт тимчасово вилученого майна. Даною ухвалою накладено арешт на майно вилучене під час оглядів ділянки місцевості, а також обшуків. Серед цих предметів і ноутбук торгівельної марки «НР» серійний номер 2СЕ3241УС2Р.
Постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 13.07.2017р. визнано речовим доказом ноутбук торгівельної марки «НР» серійний номер 2СЕ3241УQF.
Але після цього, протоколом огляду предметів та документів від 13.07.2017р. старшим слідчим СУ ГУНП встановлено, що при огляді наявної інформації у ноутбука торгівельної марки «НР» серійний номер 2СЕ3241УС2Р не виявлено даних, які б могли бути доказами та свідчити про протиправну діяльність підозрюваних у кримінальному провадженні.
Даний ноутбук, як вже встановлено досудовим слідством фактично не є речовим доказом та не містить в собі його ознак, передбачених ст. 98 КПК України, про що свідчить протокол огляду предметів.
Даним ноутбуком користується його цивільна дружина ОСОБА_6 , яке є вчителькою молодших класів Харківської міської гімназії №39. В даному ноутбуці міститься вся шкільна програма для дітей, що викладається в електронному вигляді. Ця інформація вкрай необхідна їй для здійснення своє професійної викладацької діяльності.
У судовому засіданні заявник та його адвокат клопотання про скасування арешту майна підтримали у повному обсязі.
Слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 та процесуальний керівник у кримінальному провадженні прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_8 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з"явилися, будь-яких заяв чи клопотань до суду не подавали.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши надані докази, приходить до наступного.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 11.06.2017 накладено арешт, зокрема, на ноутбук торгівельної марки «НР» серійний номер 2СЕ3241УQF, який, крім іншого, був вилучений 09.06.2017 під час проведення обшуку за місцем мешкання та реєстрації ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
При тому ч. 3 ст. 170 КПК України передбачає, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримано за рахунок доходів від вчиненого злочину.
З протоколу огляду предметів та документів від 13 липня 2017 року, складеного старшим слідчим СУ ГУ НП в Харківській області полковником поліції ОСОБА_5 вбачається, що при огляді наявної інформації у ноутбука торгівельної марки «НР» серійний номер 2СЕ3241УС2Р не виявлено даних, які б могли бути доказами та свідчити про протиправну діяльність підозрюваних у кримінальному провадженні (а.с.6).
Даних, що скасування арешту з вказаного ноутбуку може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано.
Також до суду не надано даних щодо призначення експертних досліджень чи проведення слідчих дій, для виконання яких був би потрібен ноутбук, який належить ОСОБА_4 .
Враховуючи викладене, наслідки арешту майна для власника майна ОСОБА_4 , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає доведеним заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту з транспортного засобу.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1