Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/890/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16.08.2017 м.Виноградів
Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Виноградів заяву представника потерпілого адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 , головуючого у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.125 ч.2, 146 ч.2 КК України,
До початку судового розгляду вказаного кримінального провадження, представник потерпілого адвокат ОСОБА_4 заявив клопотання про відвід головуючого у справі судді ОСОБА_5 , яка мотивована тим, що 17.04.2013 року о 21-й годині ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 граючись на полі за вул.Партизанська в м.Виноградів де ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_10 умисно неповнолітнім дітям заподіяли тілесні ушкодження, погрожуючи вбивством ОСОБА_6 незаконно утримував неповнолітніх у своєму автомобілі.
08.08.2017 року під час підготовчого судового засідання було встановлено, що за невідомими причинами не з`явились в судове засідання потерпілі неповнолітні ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , в судове засідання прибула законний представник неповнолітнього ОСОБА_11 .
Прокурором було заявлено клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з неявкою потерпілих. Дане клопотання підтримали всі учасники судового розгляду, однак всупереч вимогам ст.ст.314-315 КПК України головуючою в судовому засіданні суддею Виноградівського районного суду ОСОБА_5 було прийнято рішення про продовження та проведення підготовчого судового засідання у відсутності потерпілих не виконавши вимог ст.ст.342-345 КПК України.
Зазначені обставини викликають сумнів у неупередженості судді.
Прокурор в судовому засіданні підтримав заяву про відвід головуючої у справі судді ОСОБА_12 .Бак з підстав, наведених у заяві представника потерпілого, ообвинувачений та його захисник у судове засідання не з`явились, проте подали до суду заяви, в яких просили суд відмовити у задовленні заяви про відвід судді, а справу просили розглянути у їх відсутності, представник потерпілого, належним чином повідомлений про місце і час розгляду даної справи в судове засідання не з`явився, заяв та клопотань про розгляд справи у його відсутності не надав, а відтак суд, вважає за можливе розглянути питання про відвід судді без участі представника потерпілого, оскільки його неявка до суду не перешкоджає розгляду справи по суті; суддя, якій заявлено відвід, при розгляді відводу не була присутня, пояснення не надавала.
Отже, заслухавши прокурора, перевіривши матеріали кримінального провадження з приводу заяви про відвід суд приходить до наступного.
Згідно ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.
Обгрунтовуючи свої вимоги щодо відводу головуючого у справі представник потерпілого фактично не погоджується із діями головуючої у справі, однак суд не може погодитись з такими доводами з огляду на наступне.
Судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів (ч.1 ст.319 КПК України). Головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження (ч.1 ст.321 КПК).
Згідно з п.4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Європейський суд з прав людини ЄСПЛ у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Так, закон покладає на суддю процесуальний обов`язок заявити самовідвід за наявності підстав, передбачених ст.ст.75-76 КПК України, за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Разом з тим, суд вважає, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність.
Із заяви представника потерпілого про відвід головуючого та в судовому засіданні не встановлено, що головуючий у справі суддя ОСОБА_5 виявляє будь-яку упередженість або безсторонність до будь-кого у цій справі, а відтак суд вважає, що головуюча у справі забезпечила відсутність будь-яких сумнівів у її безсторонності.
Незгода представника потерпілого адвоката ОСОБА_4 з процесуальними діями головуючої у справі, не може бути підставою для сумніву в її безсторонності, не свідчать про те, що суд не є безстороннім, а відтак розцінює їх як безпідставні і немотивовані, а отже заява про відвід судді ОСОБА_12 .Бак не підлягає задоволенню.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст.75,76,81,367,371-372 КПК України, -
У задоволенні заяви представника потерпілого адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 , головуючої у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.125 ч.2, 146 ч.2 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1