Справа №: 705/4153/16-к
1-кс/705/716/16
У Х В А Л А
про відмову в застосуванні запобіжного заходу

09 червня 2016 року м. Умань Черкаської області

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 21.11.2012, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Буки, Маньківського району Черкаської області, громадянина України, адреса проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України,

ВСТАНОВИВ:
08.06.2016 старший слідчий Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із клопотанням, погодженим прокурором Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , який перебуває на свободі. Разом з цим клопотанням слідчий подала суду клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо названого підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав і просив задовольнити.

ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, в судове засідання не з`явився. Підтвердження про те, що останньому відомо про розгляд даного клопотання немає, оскільки суду не були надані відомості про адресу його фактичного місця перебування для здійснення його виклику до суду.

Перевіривши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов таких висновків.

В Уманському ВП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 21.11.2012, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

Згідно з клопотанням кримінальне правопорушення було вчинене за таких обставин. ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді медичної сестри масажного комітету ТОВ «Медичний лікувально діагностичний центр відповідно до наказу №11 від 01.03.2012 про прийняття на роботу, маючи диплом військового лікаря, діючий сертифікат лікаря - спеціаліста за спеціальністю народна та нетрадиційна медицина, 22.05.2012 в період часу з 10 години до 10 год. 30 хв., в приміщенні вищевказаного товариства, за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення масажу ОСОБА_6 , неналежно виконуючи свої професійна обов`язки, внаслідок недбалого та не сумлінного до них ставлення, заподіяв останньому тяжкі наслідки, а саме, згідно висновку експерта №335 від 13.11.2014 комісійної судово-медичної експертизи у громадянина ОСОБА_6 були наступні ушкодження: розрив сухожилля довгої голівки двоголового м`язу на рівні міжбугоркової борозни з розлитою «гематомою» на передній поверхні і явищами набряку. Розрив сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча міг утворитися в результаті мануальної терапії при механізмі, на який вказує потерпілий, тобто далі від місця прикладання травмуючої сили внаслідок різкого розтягнення (розтягнень) верхньої кінцівки. На це також вказує і те, що потерпілому проводились такого роду маніпуляції верхніх кінцівок, внаслідок чого у нього розвинулись набряки обох верхніх кінцівок і над правою лопаткою. Синюшний колір крововиливу в області розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча, а також набряк м`яких тканин верхньої кінцівки, вказує на те, що дане пошкодження могло бути спричинене за 1 -2 доби до освідування, і, таким чином, не виключена можливість його утворення у вказаний у постанові строк - 22.05.2012. Утворення розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча у результаті падіння на руку вкрай малоймовірне. Про це свідчить відсутність яких-небудь зовнішніх «контактних» пошкоджень, характерних для падіння (як на дану верхню кінцівку, так і на інші частини тіла - відсутність зазвичай зустрічних при падіння пошкоджень - ран, переломів), тим більше ушкоджень, які виникають при т.н. «некоординованому» падінні. В наданих матеріалах яких-небудь даних, які вказують на те, що потерпілий незадовго до госпітатізації до Інституту травматології та ортопедії НАМН України, піднімав верхніми кінцівками вантаж, особливо з ривком (ривками), без врахування його ваги» не міститься. Наслідком вказаного розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча, який міг виникнути в результаті мануальної терапії, виявилось помірно виражене обмеження рухів в лівому плечовому суглобі, що, згідно ст.88-а Таблиць відсотків втрати загальної працездатності до «Інструкції про порядок організації та проведення лікарсько-страхової експертизи» (1086 р.), складає 15% постійної втрати загальної працездатності. Вказаний розрив розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча в гр. ОСОБА_6 не був небезпечним для життя, в тому числі в момент заподіяння, тягне за собою довготривалий розлад здоров`я, понад 3 тижні (понад 21 день) і розлад здоров`я, пов`язаний зі стійкою втратою загальної працездатності менше ніж на одну третю (від 10% до 33%, в даному конкретному випадку - 15%), і по цим критеріям, згідно п.2.2.2., п.2.2.3. Правил содово- медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень (Київ, 1995 р.), відноситься до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості. Між проведеною гр. ОСОБА_6 мануальною терапією і наслідками у вигляді помірно вираженого обмеження рухів в лівому плечовому суглобі (що кваліфіковано як тілесні ушкодження середньої тяжкості), має місце прямий причинно-наслідковий зв`язок.
У клопотанні слідчого вказано, що 23.03.2015 прокурор виніс та направив повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України (правова кваліфікація у клопотанні не зазначена), ОСОБА_4 , однак встановити його місцезнаходження під час проведення досудового розслідування не представилось можливим.

Згідно зі ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 КПК, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення;обрання до особи одного з передбачених цим КПК запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. У випадках, передбачених ч. 1 ст. 276 КПК, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені ст. 42 КПК.

У клопотанні слідчого наведені обставини, що вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , однак в ньому відсутні посилання на обставини і докази, які б вказували на те, що ОСОБА_4 є підозрюваним у цьому кримінальному провадженні. Так, до поданого суду клопотання додано повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.140 КК України, але вказане повідомлення про підозру від 23.03.2015 не містить підпису ОСОБА_4 , тобто повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_4 не було вручене. Також до клопотання не додано відомостей про те, що слідчий та/або прокурор вжили заходів для вручення повідомлення про підозру ОСОБА_4 у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Відповідно до ч.1 ст.42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

На підставі наведених вище обставин та норм КПК України слідчий суддя вважає, що йому не надано передбачених законом підтверджень, що ОСОБА_4 на момент подачі клопотання суду та його судового розгляду набув статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні, що останньому були роз`яснені права, передбачені ст. 42 КПК України.

За наведених обставин ставити питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 є порушенням норм КПК України.

Окрім того, однією з підстав звернення слідчого до суду з клопотанням є відсутність у слідчого відомостей про місце перебування ОСОБА_4 , встановити яке оперативним підрозділам міліції (поліції) не вдалось, що стало приводом для зупинення слідчим досудового розслідування та оголошення підозрюваного в розшук 26.03.2015. Слідчому судді не було надано доказів того, що на день складення слідчим клопотання про застосування запобіжного заходу від 06.06.2016 досудове розслідування у кримінальному провадженні було поновлене. Зі змісту ч. 5 ст. 280, ст. 176, 177 КПК України вбачається, що звернення слідчого до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу не є слідчою (розшуковою) дією, яка спрямована на встановлення місцезнаходження підозрюваного, який переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності і його місцезнаходження невідоме, тому складання та подання суду такого клопотання в рамках зупиненого досудового розслідування є недопустимим.

На час розгляду клопотання його копія та копія матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України ОСОБА_4 не були вручені.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 09.06.2016 було відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про дозвіл на затримання з метою приводу щодо ОСОБА_4 для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу, у т.ч. тримання під вартою, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1-5 цієї частини статті.

Підставою застосування запобіжного заходу згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника.

Згідно з ч.1 ст. 194 КПК України слідчий суддя під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного вище слідчий суддя дійшов висновку, що слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 без наявності в нього для цього на день такого звернення підстав, передбачених КПК України. І тому клопотання слідчого задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 06.06.2016 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 21.11.2012, щодо ОСОБА_4 відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1