Справа № 405/951/17

"25" лютого 2017 р. м. Кропивницький
слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.3 ст.368 КК України, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої влади та службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, за наступних обставин.
Начальник Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_4 , дізнавшись про те, що мешканка м. Кропивницького, ОСОБА_7 діючи в інтересах свого малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 має намір приватизувати квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького, вирішив використати відповідну інформацію в особистих корисливих інтересах, а саме з метою одержання шляхом використання свого службового становища начальника Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційної контори №9 Кіровоградської міської ради» та вимагання від ОСОБА_7 , неправомірної вигоди.
З цією метою ОСОБА_4 , будучи начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» приблизно на початку грудня 2016 року в м. Кропивницькому, перебуваючи в дружніх стосунках з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , звернувся до останнього та вступивши з ним в злочинну змову, на умисне спільне використання його службових повноважень з метою одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_7 , за попередньою змовою групою осіб, поєднаної з вимаганням такої неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів за вирішення питання щодо приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
В свою чергу ОСОБА_9 , спонукаємий жадобою до наживи, незаконного збагачення, приблизно на початку грудня 2016 року в м. Кропивницькому, виказав бажання та вступив в злочинну змову з начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_4 , на умисне спільне використання його службових повноважень із користі з метою одержання неправомірної вигоди за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганнях неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів від ОСОБА_7 , за вирішення питання щодо приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
Згідно попередньої домовленості та спільного злочинного плану, ОСОБА_4 як начальник Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційної контори №9 Кіровоградської міської ради» та ОСОБА_9 , як посередник, повинні були, діючи як співвиконавці, умисно спільно використати службові повноваження ОСОБА_4 з метою одержання неправомірної вигоди за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням такої неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів від ОСОБА_7 , за вирішення питання щодо приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
Реалізуючи єдиний з начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_4 злочинний план, ОСОБА_9 , діючи як співвиконавець, приблизно в грудні 2016 року, при розмові з ОСОБА_7 в приміщенні розташованого за адресою АДРЕСА_3 , вказав останній, що виключно за хабар в сумі 5000 доларів США він спільно з ОСОБА_4 , вирішать питання щодо приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
ОСОБА_7 вимушена була погодитись на вимоги ОСОБА_9 погоджені з начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_4 щодо давання їм неправомірної вигоди, з метою приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
Так, близько 20 січня 2017 року ОСОБА_9 зустрівшись за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 в приміщенні розташованого за адресою АДРЕСА_3 , де в ході спілкування, одержав від останньої першу частину неправомірної вигоди в сумі 300 доларів США, для подальшої їх передачі начальнику Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора» ОСОБА_4 , за вирішення питання приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
24 січня 2017 року ОСОБА_9 повторно зустрівшись за попередньою домовленістю з ОСОБА_7 в приміщенні розташованого за адресою АДРЕСА_3 , де в ході спілкування, одержав від останньої друга частину неправомірної вигоди в сумі 200 доларів США, для подальшої їх передачі начальнику Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора» ОСОБА_4 , за вирішення питання приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
22.02.2017, приблизно о 15 год. 00 хв., ОСОБА_9 , діючи на досягнення спільної з начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_4 злочинної мети, зустрівшись з ОСОБА_7 в приміщенні за адресою: АДРЕСА_4 , де в ході спілкування, одержав від останньої третю частину неправомірної вигоди в сумі 4500 доларів США для подальшої їх передачі начальнику Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_4 , за вирішення питання приватизації квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка перебувала у комунальній власності громади м. Кропивницького.
23.02.2017 близько 11 год. 18 хв., після отримання від ОСОБА_7 грошових коштів на загальну суму 5000 доларів США., в якості неправомірної вигоди, начальник Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради» ОСОБА_4 був викритий працівниками УСБУ в Кіровоградській області.
На підставі викладеного, ОСОБА_4 , являючись начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради», будучи відповідно до п.1 Примітки до ст.364, ч.3 ст.18 КК України, п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції», посадовою особою місцевого самоврядування, умисно вчинив одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої влади та службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, на загальну суму 5000 доларів США.
Таким чином, ОСОБА_4 , будучи начальником Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна контора №9 Кіровоградської міської ради», вчинив одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої влади та службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, тобто, скоїв злочин, передбачений ч.3 ст.368 КК України.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу, послався на соціальні зв`язки підозрюваного та його стан здоров`я.
Підозрюваний підтримав позицію захисника, вказавши, що не вчиняв кримінальне правопорушення по оголошеній підозрі, по кримінальному провадженню зобов`язується виконувати усі вказівки слідства та суду.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
23.02.2917 о 11 год. 18 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Вербка-мурована, Хмельницької області, затримано в порядку ст.208 КПК України, як підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
24.02.2017 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст.368 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, що підтверджується копією контракту, протоколом допиту потерпілої, протоколами огляду місця події у невідкладних випадках, під час якого вилучені грошові кошти, що використовувалися під час контролю за вчиненням злочину (а.к. 49-54, 14-22, 55-57). До доводів сторони захисту про існування цивільно-правової угод слідчий суддя відноситься критично, оскільки, про такі обставини повідомляє виключно рідні підозрюваного, які об`єктивно заінтересовані у кримінальному провадженні, а тому такі доводи повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на потерпілу та свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків, оскільки доказів, що свідчать про існування під час розгляду слідчому судді не надано.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, одружений, має онкологічне захворювання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, тобто з 25.02.2017 року до 23.04.2017 року, із забороною останньому цілодобово залишати власне житло: квартиру АДРЕСА_5 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та в подальшому до суду за першою вимогою; не відлучатися із м. Кропивницький, у якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утриматися від спілкування з ОСОБА_9 , ОСОБА_7 за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 23.04.2017 року.
Ухвалу передати до Кропивницького ВП ГУ НП України у Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали буде оголошений 27.02.2017 року об 10-00 годині.,
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1