Провадження № 1-кс/761/9571/2016
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву слідчого національної поліції Головного управління у місті Києві ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання представника ТОВ «Стиль-Блюз» про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0001093, -

ВСТАНОВИВ:
У провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва 31.08.2015 надійшла заява слідчого в ОВС СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду клопотання представника ТОВ «Стиль-блюз» про скасування арешту майна. Заява про відвід мотивована тим, що слідчий суддя раніше вже приймались рішення по аналогічним клопотанням із майна у даному кримінальному провадженні.

Слідчий ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, просив розглядати заяву за його відсутності. Зазначив, що підтримує вимоги викладені в заяві про відвід та просить задовольнити.

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва просила розглянути заяву за її відсутності.

Ініціатор клопотання про скасування арешту про розгляд заяви повідомлявся телефоном, в судове засідання не прибув.

Із урахуванням того, що для розгляду клопотань щодо встановлено певні терміни положеннями ст.. 174 КПК України, а заява про відвід слідчого судді є із вказаним клопотанням взаємопов`язаною, , тому з метою дотримання вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суддя вважає за доцільне розглянути заяву про відвід у відсутність заінтересованих сторін.

Дослідивши матеріали клопотання, суддя дійшов наступних висновків..

Відповідно до ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

В свою чергу п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України визначено, що прокурор, слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Згідно з п.12 висновку № 1 (2001) Консультаційного Ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість і з боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме - вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.

Враховуючи наявність значної суб`єктивної складової в оцінці стороною провадження дій та рішень судді, завданням суду, який розглядає відповідну заяву, є встановлення об`єктивних фактів, які б дійсно підтверджували доводи заяви про відвід.

На переконання суду, фактами, які свідчать про упередженість судді, можуть бути висловлювання останнього під час судового розгляду або поза ним на користь однієї з сторін; надання або ж демонстрування суддею переваги одних учасників провадження перед іншими; висловлювання щодо результату розгляду ініційованих сторонами питань; попередні висновки судді про винуватість або ж невинуватість особи; створення штучних перешкод у користуванні учасниками провадження своїми процесуальними правами тощо.

При цьому, задекларований у ст. 22 КПК України принцип свободи у поданні сторонами кримінального провадження своїх доказів і доведення їх переконливості реалізується під час розгляду клопотання про продовження строків дії запобіжного заходу шляхом надання за клопотанням сторін права заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання щодо його застосування.

Зважаючи на те, слідчим у заяві про відвід не зазначено обставин, з якими чинне законодавство України пов`язує можливість задоволення заяви про відвід, остання задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст.ст.75, 81 КПК України, суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви слідчого з ОВС СУ ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання представника ТОВ «Стиль-блюз» про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0001093 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Суддя