Справа №295/2857/16-к

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.02.2016 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомир ОСОБА_1 ,
розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:
Заявник звернулась з клопотанням, в якому просила скасувати арешт, накладений на майно фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 , а саме на поточний рахунок № НОМЕР_1 , відкритий у ПУАО «Фідобанк». При цьому зазначає, що арешт на майно накладений на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням СУ ФР ГУ ДФС у Житомирській області, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні за № 0000237, внесеному до ЄРДР за ч. 3 ст. 212 КК України.

Заявник звернулась з вказаним клопотанням на підставі ч. 1 ст. 174 КПК України як володілець майна, посилаючись на ст. ст. 395, 396, 398 ЦК України, оскільки діє на підставі довіреності, відповідно до змісту якої має повноваження представляти інтереси ОСОБА_3 у будь-яких банківських установах на території України з питань розпорядження будь-якими рахунками, що відкриті або будуть відкриті в майбутньому на його ім`я, як фізичної особи-підприємця.

Дослідивши зміст клопотання та долучені копії документів, слідчий суддя приходить до висновку про його повернення заявнику, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України правом звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майнанаділені підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна.
Зі змісту ч. 1 ст. 237 ЦК України вбачається, що представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Стаття 239 цього ж Кодексу визначає, що правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє.
Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (стаття 316 ЦК України). Стаття 317 ЦК України визначає, що зміст права власності становлять права власника на володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ч. 1 ст. 395 ЦК України право володіння є одним із видів речових прав на чуже майно. Частина 1 статті 397 ЦК України визначає, що володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе. Право на володіння виникає на підставі договору з власником або особою, якій майно було передане власником, а також на інших підставах, встановлених законом (ст. 398 ЦК України).
Заявник за клопотанням на підтвердження права на володіння майном ФОП ОСОБА_3 , на який накладено арешт, надає довіреність, видану ОСОБА_3 відповідно до змісту якої ОСОБА_2 надано право представляти інтереси ОСОБА_3 у будь-яких банківських установах на території України з питань розпорядження будь-якими рахунками, що відкриті або будуть відкриті в майбутньому на його ім`я, як фізичної особи-підприємця.

Відповідно до ч. 3 ст. 244 ЦК України довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.
Аналізуючи зміст норм чинного законодавства, які регламентують поняття представництва як інституту цивільного законодавства, можна дійти висновку, що на підставі довіреності одна особа (представник) здійснює представництво іншої особи (довірителя) для вчинення певних дій від імені та в інтересах особи, яка видала довіреність. Обсяг повноважень представника, визначається сукупністю дій, які він має право вчиняти від імені та в інтересах свого довірителя.
Право володіння є складовою прав власника на своє майно. Право володіння, як речове право на чуже майно, виникає у разі передачі власником свого права на володіння майном іншій особі на підставі відповідного договору про передачу такого права.
У представника, який діє і представляє інтереси свого довірителя на підставі довіреності, не виникає право на володіння чужим майном, оскільки таке майно на підставі довіреності не передається.
Слід зазначити, що порядок відкриття, використання, закриття та розпорядження поточним рахунком фізичної особи-підприємця регулюється Інструкцією про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах, затвердженою постановою Правління Національного банку України № 492 від 12.11.2003 року. Аналіз положень даної Інструкції (зокрема, п.п. 1.13, 2.1, 2.4, 3.4, 5.6, 6.6) дає підстави дійти висновку, що відкривати, використовувати або розпоряджатися поточним рахунком фізичної особи-підприємця може як сам власник поточного рахунку, так і його представник, який діє на підставі відповідної довіреності. Проте єдиним власником поточного рахунку залишається особа, на ім`я якої відкритий рахунок.
З огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_2 не є володільцем майна ФОП ОСОБА_3 , на який накладено арешт відповідно до ухвали слідчого судді, а тому не має права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту на майно, що є підставою для повернення клопотання.
Керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Повернути ОСОБА_2 клопотання про скасування арешту майна, накладеного на поточний рахунок фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 .

Копію ухвали направити заявнику для відома.

Роз`яснити заявнику право на повторне звернення з клопотанням після усунення умов, які були підставою для його повернення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1