Справа №: 398/3328/16-к
УХВАЛА
Іменем України
"08" листопада 2016 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Олександрії обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002356 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, який був затверджений прокурором Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 .
В підготовчому судовому засіданні учасники провадження висловили думку про можливість призначення справи до судового розгляду.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт з додатками, суд дійшов висновку про необхідність повернути обвинувальний поверненути прокурору, з наступних підстав.
Положеннями ст. 291 КПК України законодавець встановив процесуальний порядок складення обвинувального акту у кримінальному провадженні, ряд відомостей, що їх має містити обвинувальний акт, а також чітко визначив ті процесуальні документи, що в обов`язковому порядку додаються органом досудового розслідування до обвинувального акту.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам Кримінального процесуального кодексу України.
Положеннями статті 291 КПК України регламентовано вичерпний перелік відомостей, що їх має містити обвинувальний акт, коли він скеровується органом досудового розслідування до суду.
Зокрема, п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, встановлено - обвинувальний акт має містити такі відомості як виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення кримінального закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Відповідно до обвинувального акту, дії обвинуваченого кваліфіковано за ч. 2 ст. 186 КК України як вчинення відкритого викрадення чужого майна (грабежу), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя і здоров`я потерпілого, вчинене повторно.
У відповідності до норм п.1 ч. 3 ст.52 КПК України, - підозрюваний, обвинувачений має право знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його підозрюють, обвинувачують.
Відповідно до положень п. (а) ч.3 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні злочину, має право бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення проти нього.
Суд дійшов висновку, що обвинувальний акт та додані до нього документи не відповідають вимогам ст.291 КПК України, у зв`язку з тим, що пред`явлене обвинувачення не конкретизоване.
Виходячи з норм закону, викладених в ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд зобов`язаний перевірити матеріали кримінального провадження, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття судових рішень, передбачених ч.3 цієї статті, вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду.
Так, суд звертає увага на те, що дане обвинувачення в частині заподіяння потерпілій ОСОБА_6 тілесних ушкоджень є незрозумілим. Зокрема, однією з кваліфікуючих ознак вчиненого ОСОБА_4 злочину зазначено застосування насильства, яке не є небезпечним для життя і здоров`я потерпілого. При цьому з реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається , що судово-медична експертиза з метою встановлення ступеню тяжкості нанесених потерпілій тілесних ушкоджень не проводилась. Тож не зрозуміло, яким чином стороною обвинувачення визначено ступінь отриманих потерпілою тілесних ушкоджень.
Крім того, в обвинувальному акті не конкретизовано, які саме тілесні ушкодження отримала потерпіла , їх локалізація, відсутнє посилання на ступень тяжкості цих тілесних ушкоджень.
Від визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, з`ясування фактичних обставин справи залежить правильна кваліфікація дій обвинуваченого та обрання способу захисту як з боку обвинуваченого, так і з боку потерпілої.
Обвинувачений має право знати, у чому він обвинувачуються, обвинувальний акт повинен бути конкретним за своїм змістом, а не конкретність такого обвинувачення порушує право осіб на захист і є істотним порушенням вимог КПК України.
Невідповідності обвинувального акту вимогам ст.291 КПК України, перешкоджають розгляду кримінального провадження, оскільки, у відповідності до ч. 1 ст.337 КПК України, судовий розгляд проводиться в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, який є важливим процесуальним документом і основою для захисту обвинуваченого в суді.
Крім того, Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09 жовтня 2008 року зазначив, що у контексті підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення. Крім того, Суд констатував, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим цієї статті.
Керуючись ст. ст. 181, 291, 314, 331 КПК України, суд ,-
УХВАЛИВ:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0002356 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України повернути прокурору Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Суддя ОСОБА_1