Єдиний унікальний номер справи 185/6822/16-к
Провадження № 1-кс/185/994/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 серпня 2016 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , в присутності підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Павлограда, громадянки України, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням від 16 серпня 2016 року, погодженим з прокурором, слідчий СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 порушує питання про застосування до підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 09 серпня 2016 року приблизно о 19.00 год., будучи в стані алкогольного сп`яніння, знаходилась за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , де також знаходився співмешканець ОСОБА_7 . В ході сварки, ОСОБА_8 кухонним ножем нанесла ОСОБА_7 один прямий удар в область живота, чим заподіяла останньому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення черевної порожнини з пошкодженням печінки, шлунку, селезінки, підшлункової залози.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення визначається за ч. 1 ст. 121 КК України як умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

На думку слідчого та прокурора відносно підозрюваної ОСОБА_5 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді домашнього арешту, оскільки підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продавжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підозрювана ОСОБА_5 не заперечувала щодо застосування до неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання слідчого та додані до клопотання матеріали, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як домашній арешт.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваної ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 121 КК України провадиться досудове розслідування, оскільки даний факт зареєстрований в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0002084.

12 серпня 2016 року о 14.50 год. ОСОБА_5 отримав від слідчого повідомлення про підозру.
Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_5 з`ясовано, що остання є особою, яка раніше не судима, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не працює, не має постійного джерела прибутку.

Додані до клопотання слідчого письмові докази є вагомими і достатньо обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_5 , щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України є відповідно до ст. 12 КК України тяжким злочином, у разі доведеності вини особи передбачає покарання за їх вчинення у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років.

Отже, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у скоєнні підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, є достатньо високий ризик того, що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення або продовжити злочинну діяльність, в зв`язку з чим останній має бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням на підозрювану передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України низки обов`язків.

Враховуючи вказані обставини вважаю, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Таким чином, строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту під час досудового розслідування не може перевищувати двох місяців, що обраховується з дня повідомлення особі про підозру.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 205 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 11 жовтня 2016 року.

Зобов`язати підозрювану ОСОБА_5 :

- цілодобово не покидати приміщення квартири АДРЕСА_2 , в якому вона проживає;

- прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час.

Контроль за виконанням підозрюваною ОСОБА_5 домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, та може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала оголошена, її зміст порядок та строк оскарження роз`яснені, копія мені вручена.

17 серпня 2016 року о______ год. ______хв.

_______________С. ОСОБА_9