Справа №295/3119/16-к

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.03.2016 року м. Житомир
Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання директора ТОВ «Зерно-Світ» ОСОБА_2 про скасування арешту, та додані до нього матеріали,-
ВСТАНОВИВ:
В судове засідання 09.03.2016 року заявник не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи.
Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Згідно вимог ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відповідно до ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є органи Національної поліції; органи безпеки; органи, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; органи державного бюро розслідувань, підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Згідно положень КПК України вбачається, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК).
В той же час, норми ст. 174 КПК України спеціально не визначають територіальну підсудність клопотань про скасування арешту майна осіб, які не були присутні при розгляді питання про цього майна.
Нормами ч. 6 ст. 9 КПК України передбачено, що коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України, в тому числі і принцип аналогії закону.
Як вбачається з аналізованих норм КПК України, всі питання під час досудового розслідування справи вирішуються місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування чи здійснюється досудове розслідування.
При цьому, слідчий суддя враховує положення ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання директора ТОВ «Зерно-Світ» ОСОБА_2 про скасування арешту майна не підлягає розгляду в Богунському районному судді м. Житомира, оскільки вказане клопотання територіально підсудне Шевченковському районному суду м. Києва, тобто за місцем знаходження органу досудового розслідування Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України.
Направлення скарги за підсудністю в даному випадку не повинно вирішуватись апеляційним судом Житомирської області, оскільки відповідно вимог ст. 34 КПК України прийняття таких рішень щодо вирішення питання про підсудність розгляду, стосується лише кримінальних проваджень.
Керуючись ч. 6 ст. 9, ст. ст. 132, 174 КПК України, слідчий суддя, -

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1