печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 квітня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю ОСОБА_3 , ОСОБА_4 розглянувши клопотання ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про здійснення процесуальних дій у більш короткі строки,

В С Т А Н О В И В :
06.04.2016 року в провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про здійснення процесуальних дій у більш короткі строки. У своєму клопотанні заявники просять встановити органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0004393 двотижневий строк для проведення допиту свідків. В обґрунтування клопотання заявники посилаються на те, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2015 року було зобов`язано орган досудового розслідування провести допит свідків в присутності захисників у кримінальному провадженні № 0004393, проте до цього часу вказана ухвала органом досудового розслідування не виконана. За наведених обставин заявники просять задовольнити клопотання в повному обсязі.

В судовому засіданні, заявники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 клопотання з викладених у ньому підстав підтримали просили задовольнити.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, проте подав до суду письмову заяву, в якій просив розглянути клопотання за його відсутністю.

Представник органу досудового розслідування в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду клопотання повідомлено належним чином, про причини неявки суд не повідомив, будь яких документів, заперечень або заяв з приводу поданого клопотання не надав.

За наведених обставин, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, враховуючи положення ч. 3 ст. 306 КПК України, вважаю можливим розглянути клопотання у відсутність ОСОБА_5 та представника органу досудового розслідування.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України не здійснювалась, оскільки таке клопотання не заявлялось.

Вислухавши пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання та пояснень заявників наданих в судовому засіданні ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2015 року було зобов`язано орган досудового розслідування провести допит свідків в присутності захисників у кримінальному провадженні № 0004393.

Станом на момент розгляду клопотання ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про здійснення процесуальних дій у більш короткі строки, вищевказану ухвалу органом досудового розслідування не виконано.

Статтею 2 КПК України встановлено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя, це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 1 ст. 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства».

Відповідно до статті 9 Конституції України та Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» зазначена Конвенція є частиною національного законодавства України. Крім того, відповідно до закону про ратифікацію Конвенції, Україна визнала обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Європейського суду з прав людини в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі Артіко проти Італії, зокрема зазначив, що Конвенція покликана ґарантувати не теоретичні або ілюзорні права, а їх практичне та ефективне втілення, і це особливо справедливо стосовно права на захист, яке займає помітне місце у демократичному суспільстві.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Недотримання розумних строків у кримінальних провадженнях (як і досудового розслідування так і судового провадження) порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, визначаючи межі перебігу таких строків, слід виходити з такого. У кримінальному провадженні враховується як період досудового розслідування, так і період судового розгляду. При цьому перебіг строків у кримінальному провадженні починається з часу, коли особі повідомлено про підозру, або з моменту затримання особи за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, а закінчується у момент, коли вирок набрав законної сили або кримінальне провадження закрито в цілому чи щодо конкретної особи.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. Критеріями для визначення розумності строків під час кримінального провадження є складність кримінального провадження; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень (частина третя статті 28 КПК).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини складність кримінального провадження визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження; кількості учасників провадження (потерпілих, свідків тощо); правової кваліфікації кримінального правопорушення; наявності на момент початку досудового розслідування відомостей щодо конкретної особи, яка ймовірно вчинила кримінальне правопорушення; характеру обставин, що підлягають доказуванню в кримінальному провадженні; меж доказування; обсягу матеріалів досудових розслідувань, що об`єднані в одному провадженні; необхідності призначення експертиз, їх складності; обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для всебічного та повного дослідження обставин кримінального правопорушення; необхідності отримання міжнародної допомоги в рамках кримінального провадження тощо.

Оцінюючи поведінку учасників кримінального провадження, слід враховувати належне виконання ними своїх процесуальних обов`язків (зокрема, щодо явки за викликом слідчого, прокурора, судовим викликом; дотримання умов обраного запобіжного заходу; надання у передбачених законом випадках доказів тощо); існування випадків зловживання процесуальними правами тощо. При цьому слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом. Що стосується конкретно нашої ситуації, то жодного зловживання правом із сторони підозрюваних не було, з цього приводу в прокуратури відсутні будь які докази.

Оцінюючи спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень, слід враховувати послідовність та своєчасність здійснення процесуальних дій; наявність періодів бездіяльності, причини якої мають з`ясовуватись у кожному конкретному провадженні; своєчасність повідомлення особи про підозру; обґрунтованість відкладення та зупинення кримінального провадження; своєчасність призначення кримінального провадження (кримінальної справи) до судового розгляду; характер та ефективність дій, спрямованих на прискорення кримінального провадження тощо (справи "Смірнова проти Росії" від 24 липня 2003 року, "Вітрук проти України" від 16 вересня 2010 року, "Юртаєв проти України" від 31 січня 2006 року та інші).

При цьому, кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово (ч. 4 ст. 28 КПК, справа "Тодоров проти України" від 12 січня 2012 року).

Вищезазначені положення також закріплені в постанові № 11 Пленума Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних, справ і справ про адміністравні правопорушення.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2015 року, слідчий суддя зобов`язав орган досудового розслідування, у кримінальному провадженні № 0004393, допитати свідків в присутності захисників підозрюваних ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Таким чином, вже більше трьох місяців вищевказана ухвала не виконується органом досудового розслідування.

Конституційний суд України у своєму Рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30.01.2003 року таким чином висловився щодо розумності строків досудового слідства: Поняття "розумний строк досудового слідства" є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо.

Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчено у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляд і права на ефективний засіб захисту, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини та основних свобод.

Закріплення у КПК права підозрюваного (його захисника) звернення до слідчого судді з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (окремої процесуальної дії) у більш короткі строки, втілює міжнародно-правовий стандарт, на необхідність якого неодноразово звертав увагу ЄСПЛ. Зокрема, у справі "Кудла проти Польщі" від 26.10.2000 року суд сформулював принцип, згідно з яким внутрішній суд зобов`язаний гарантувати введення окремої судової процедури, яка стане ефективним засобом правового захисту при подачі скарги на тривалий розгляд справи, а неможливість внутрішнього законодавства забезпечити подібний засіб правового захисту прирівнюватиметься до порушення ст. 13 Конвенції.

Згідно ч. 1 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

За наведених обставин слідчий суддя приходить до висновку, що на сьогоднішній день існують об`єктивні підстави для проведення окремої процесуальної (слідчої) дії у кримінальному провадженні № 0004393, яка зазначена в ухвалі слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2015 року, у більш короткі строки.

Враховуючи викладене, вважаю клопотання ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про здійснення процесуальних дій у більш короткі строки обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 28, 114, 219 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про здійснення процесуальних дій у більш короткі строки - задовольнити.

Встановити органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0004393 двотижневий строк для виконання вимог ухвали Печерського районного суду м. Києва від 22.12.2015 року, а саме, для проведення допиту свідків в присутності захисників підозрюваних ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1