УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"12" серпня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, в якого на утриманні перебуває малолітня та неповнолітня дитина, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого у 2012 році Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, звільнився 06.06.2016 року умовно-достроково з невідбутою частиною покарання 7 місяців,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.2 ст.186 КК України, -
12 серпня 2016 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 11.08.2016 року близько 18 год.00 хв., перебуваючи біля кафе «Бистро», що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 46/2, помітив раніше невідомого йому ОСОБА_7 , який спав біля вказаного кафе. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна.
Реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправність та суспільну-небезпечність своїх дій, підійшов до ОСОБА_7 , та почав обшукувати останнього на предмет наявності в нього матеріальних цінностей. В цей час дії ОСОБА_5 були помічені ОСОБА_8 який прокинувшись запитав в ОСОБА_5 про його протиправні дії, таким чином маючи за мету зупинити протиправні дії останнього. В свою чергу, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що його дії помічені та мають відкритий характер, продовжив реалізацію свого злочинного умислу та заволодів належним ОСОБА_8 майном, а саме мобільним телефоном марки «Асер» вартістю 500 гривень, який ОСОБА_5 попередньо витягнув з кишені потерпілого., заподіявши ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 500 грн.
Після чого ОСОБА_5 намагався зникнути з місця події, але довести свій злочинний умисел до кінця не зміг з причин, що не залежали від його волі, а саме через те, що був затриманий працівниками поліції.
11.08.2016 року (час фактичного затримання о 23 годині 00 хвилин), підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України ОСОБА_5 було затримано.
12.08.2016 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованому правопорушенні повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , рапортом працівників поліції про затримання ОСОБА_5 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , протоколами допитів свідків, протоколом одночаного допиту між підозрюваним та потерпілим.
Беручи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив тяжкий умисний злочин з корисливих мотивів, може вчинити інше кримінальне правопорушення, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, може впливати на потерпілого, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, чим перешкоджати проведенню досудового розслідування та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить задовольнити вказане клопотання.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Захисник, у судовому засіданні заперечувала проти задоволення даного клопотання та просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту. Мотивуючи тим, що підозрюваний має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, має на утриманні малолітню і неповнолітню дитину, дружину, що свідчить про його стійкі соціальні зв`язки, а також зобов`язується з`являтись за першим викликом слідчого та суду. Крім того, вважала, що слідчим не доведено, необхідності застосування такого суворого запобіжного заходу, як тримання під вартою, оскільки підозрюваний у вчиненому розкаявся, співпрацює з органами досудового слідства, дає послідовні покази і не має на меті ухилятися від слідства, суду чи іншим чином порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Підозрюваний, у судовому засіданні підтримав думку захисника, просив обрати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, у вигляді домашнього арешту.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України. Інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення є тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
На даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може вчинити інші правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, оскільки офіційно не працює, а отже не має постійного стабільного джерела прибутку, раніше судимий за корисливі злочини, проте належних висновків для себе не зробив і повторно вчинив відкрите викрадення чужого майна, у зв`язку з чим може продовжити злочинну діяльність, а також переховуватись від органів досудового розслідування, може уникати від досудового розслідування, а тому слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві ОСОБА_6 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, в якого на утриманні перебуває малолітня та неповнолітня дитина, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, звільненого 06.06.2016 року умовно-достроково з невідбутою частиною покарання 7 місяців, запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на шістдесят діб, тобто до 10 жовтня 2016 включно.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.
В разі внесення застави ОСОБА_5 , покласти на нього обов`язки:
прибувати за кожною вимогою до суду та до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві;
не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання;
Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
Роз`яснити підозрюваній, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національно поліції України в м. Києві ОСОБА_6 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 та слідчого суддю Дніпровського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: