печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 березня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №6 м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна.

В обгрунтування клопотання вказує, що у провадженні слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001814, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.03.2016, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 205 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у період з 2014 по 2016 рік невстановлені особи, з метою прикриття незаконної діяльності, зареєстрували на ім`я підставних осіб суб`єкти підприємницької діяльності ТОВ «Акранес» (), ПП «Чекіт Груп» (), ТОВ «АрмінХаус» (), ПП «Кроун ЛТД» (), ТОВ «БД «Профессіонал» (), ТОВ «Інегрітіс» (), ТОВ «Форт Нокс ЛТД» (), ТОВ «НПЛ КОМ» (), ТОВ «Ісіда Груп» (), ТОВ «Канремторг» (), ТОВ «Намбер Ван Україна» (), ТОВ «Омікрон Плюс» (), ТОВ «ДистрибьюшнКомпані» (), ТОВ «Рін-Кепітал» (). Після державної реєстрації невстановлені слідством особи, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, використовують підроблені реєстраційні, статутні документи, печатки та банківські рахунки зазначених СГД, з метою прикриття незаконної діяльності для здійснення формування фіктивних валових витрат та податкового кредиту з податку на додану вартість підприємствам реального сектору економіки, підроблюючи при цьому фінансово-господарську та іншу документацію.

Слідчий вказує, що зазначеними СГД встановлено нереальність продажу ідентифікованого товару за відсутності реального придбання цього ж товару або відсутності (нереальності) власного формування відповідних активів, оскільки встановлено невідповідність реалізованих товарів від зазначених підприємств на адресу контрагентів-покупців у період з 2015 року по теперішній час та придбаних товарів від контрагентів-постачальників за період з 2015 року по теперішній час, відповідно до наявної податкової інформації, яка зберігається в інформаційних базах контролюючих органів.

Крім того, слідчий вказує, що кошти на рахунках даних СГД набуті кримінально протиправним шляхом, отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а тому з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, на кошти слід накласти арешт.

Заслухавши прокурора, який підтримав клопотання та просив задовольнити, дослідивши матеріали клопотання, надходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою старшого слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 від 24.03.2016 кошти визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001814.

Слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що кошти отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України для арешту майна, а відтак, з метою забезпечення збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, на кошти слід накласти арешт.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглянуто без виклику особи, у власності якої знаходиться майно, оскільки це необхідно для забезпечення арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 170-171 КПК України,
У Х В А Л И В :
Накласти арешт на грошові кошти, які містяться на рахунку № НОМЕР_1 , що відкритий ТОВ «Форт Нокс ЛТД» () в ПАТ « УКРСОЦБАНК» (МФО 300023, м. Київ, вул. Ковпака, буд. 29), шляхом заборони розпорядження та зупинення видаткових операцій, за винятком видаткових операцій з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були

присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1