Справа № 527/2569/15-к
провадження № 1-кп/527/9/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03.10.2016 року м.Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

з участю:

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинувачених - ОСОБА_5

- ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Глобине Полтавської області кримінальне провадження № 0000763 від 14.08.2015 року про обвинувачення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в :
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачено за ч.2 ст. 249 КК України за кваліфікуючими ознаками незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, особами раніше судимими за злочин, передбачений вказаною статтею.

Згідно обвинувального акту останні 14.08.2015 року, поблизу селища Градизьк Глобинського району Полтавської області, в межах Полтавської адміністративної акваторії Кременчуцького водосховища на р. Дніпро, за допомогою заборонених знарядь лову - сіток в кількості 10 штук розміром: висота - 3,2 м, довжина 50 м, вічко 32х32 мм, порушивши вимоги п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, незаконно добули рибу в кількості: плотва 210 штук, карась сріблястий - 3 шт., чехоня 17 шт., синець - 18 шт., судак -142 шт., плоскирка 43 шт., загальною вагою 75 кг.

Своїми незаконними діями, згідно такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209, спричинили істотну шкоду водним біоресурсам на загальну суму 95625 грн.

У судовому засіданні захисник обвинувачених адвокат ОСОБА_7 заявив клопотання про призначення у кримінальному провадженні судово-іхтіологічної експертизи на вирішення якої запропонував питання:

1. Яка видова належність вилучених водних ресурсів, розмір кожної особини, кількість та вага кожної особини, вік та наявність захворювань?

2. Який механізм вилову водних живих ресурсів та наявність ушкоджень у кожної особини?

3. Чи відповідають вилучені знаряддя лову механізму наявних у вилучених водних живих ресурсів (риби) ушкоджень чи механізму їх вилову?

4. Який розмір і причини заподіяння шкоди?

Мотивував це тим, що розмір шкоди, спричиненої водним біоресурсам, відповідно до п.6 ч.2 ст. 242 КПК України обов`язково має визначатися експертним шляхом, крім цього, по ушкодженнях, наявних у виловленої риби, можна встановити механізм її вилову.

Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 вказане клопотання підтримували.

Прокурор ОСОБА_3 прохав у задоволенні клопотання відмовити, посилався на те, що розмір збитків визначено спеціалістом-іхтіологом відповідно до існуючої методики - на підставі такс, встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209. В даному випадку для предмету доказування вага та розмір риби, її захворювання ніякої ролі не грають, оскільки збитки рахуються, виходячи із виду, кількості риби по видах, та вартості однієї особини згідно такс.

Суд, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши докази обвинувачення та захисту, дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, проте, частково, з наступних підстав.

Відповідно до п.6 ч.2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

З припису вказаної норми випливає, що вона передбачає обов`язок, а не право слідчого та прокурора, провести експертизу для визначення шкоди довкіллю. У даному кримінальному провадженні відсутні дані, що така експертиза на досудовому слідстві проводилася, що є порушенням вимог КПК України.

З досліджених матеріалів кримінального провадження вбачається, що розмір шкоди інкриміновано обвинуваченим на підставі:

- даних з протоколу огляду місця події від 14.08.2015 року - про вилучення незаконно виловленої риби, її видовий склад та кількість особин кожного виду;

- а також на підставі розрахунку без дати, виконаного ОСОБА_8 завідуючим сектором іхтіології та регулювання рибальства Сулинського басейнового відділу охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (зберігання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства водних біоресурсів, що є природним багатством континентального шельфу України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209.

З огляду на викладене, врахувавши названу законодавчу норму, зважаючи на те, що вина обвинуваченими не визнається, суд дійшов висновку, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме, для визначення розміру шкоди, спричиненої довкіллю, необхідні спеціальні знання. Призначення експертизи з цією метою є обов`язковим.

При цьому суд не включає на вирішення експертизи питання номер 1, 2, 3, запропоновані адвокатом, оскільки об`єкти для їх дослідження відсутні, а тому надати їх експертам неможливо. Так, в судовому засіданні достовірно встановлено, що вилучена риба була здана на реалізацію до Торгового дому ТОВ «Полтаварибгосп» згідно накладної № 24 від 14.08.2015 року і конституційні ознаки кожної особини не встановлювалися.

Крім цього, суд розглядає справу лише в межах пред`явленого обвинувачення, а встановлення віку кожної особини риби, наявність у неї захворювань та інших ознак, перелічених адвокатом, виходить за межі доказування складу ч.2 ст. 249 КК України. Також механізм вилову риби (сітками) був встановлений у засіданні шляхом допиту обвинувачених та свідків.

Суд не включає на вирішення експертизи і питання про причини заподіяння шкоди, оскільки вважає його таким, що потребує правової, а не експертної оцінки.

Захисник у своєму клопотанні не вказав на виконання якої експертної установи слід направити вказану експертизу. Суд експертних установ, які б виконували судово-іхтіологічні експертизи, в Україні не виявив, тому вважає за доцільне розмір шкоди, спричиненої незаконним виловом риби визначити у рамках судової інженерно-екологічної експертизи. Її виконання доручається експертам Київського НДІ судових експертиз.

Керуючись ст.ст. 242, 372 КПК України, постановою Пленуму ВСУ від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», суд,

ухвалив:
Клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення судово-іхтіологічної експертизи задовольнити частково.

Призначити у кримінальному провадженні № 0000763 судову інженерно-екологічну експертизу на вирішення якої запропонувати питання:

- Який розмір шкоди було спричинено водним біоресурсам України (довкіллю) незаконним виловом 14 серпня 2016 року , поблизу с-ща Градизьк Глобинського району Полтавської області, у межах Полтавської адміністративної акваторії Кременчуцького водосховища на р. Дніпро, риби в кількості: плотва 210 шт., карась сріблястий 3 шт., чехоня17 шт., синець 18 шт., судак - 142 шт., плоскирка 43 шт., загальною вагою 75 кг ?

Виконання експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Смолянська, 6, м. Київ, 03057), попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову від виконання покладених на них обов`язків.

В розпорядження експертів надати матеріали кримінального провадження № 0000763.

Відкласти розгляд кримінального провадження до часу надходження експертного висновку.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1