1із2
Справа № 1-521/10
1-в/303/249/15

П О С Т А Н О В А
про залишення заяви без розгляду
16 жовтня 2015 року м. Мукачево
Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області в складі одноособово:
головуючого - судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Мукачево клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, -
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до Мукачівського міськрайонного суду із клопотанням (заявою) про скасування арешту накладеного постановою ст. слідчого СВ Мукачівського МВ ГУМВС України в Закарпатській області ОСОБА_5 (матеріали кримінальної справи 21014610) на майно ОСОБА_4 , а саме 1/5 частки (по реєстру № 1-616 від 02.04.2004 року) за заповітом, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 .
Прокурор ОСОБА_6 проти даного клопотання заперечив, тому, що воно не відповідає вимогам кримінально-процесуального кодексу.
Заявник ОСОБА_3 яка діє в інтересах засудженого ОСОБА_4 , подала до суду заяву в якій просить клопотання про скасування арешту на майно розглядати без її участі, дане клопотання підтримує ( а.с.16).
Слідчий СВ Мукачівського МВ УМВС України в Закарпатській області ОСОБА_7 , подав до суду заяву в якій просить розглянути клопотання без його участі, вирішення даного клопотання залишає на розсуд суду (а.с. 17).
Відповідно до вимог пункту 9 Перехідних положень КПК України (в редакції 13 квітня 2012 року N 4651-VI) визначено, що запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Відповідно до ст. 411 КПК України (в редакції 1960 року), встановлено, що питання, зв`язані з виконанням вироку, вирішуються судом у судовому засіданні з участю прокурора. В судове засідання, як правило, викликається засуджений, а за його клопотанням і захисник. Якщо питання стосується виконання вироку в частині цивільного позову, викликається також при необхідності цивільний позивач і цивільний відповідач. Неявка цих осіб не зупиняє розгляду справи.
Дослідженням матеріалів клопотання встановлено, що під час досудового слідства в забезпечення відшкодування матеріальних збитків завданих обвинуваченим ОСОБА_4 потерпілим ОСОБА_8 та ОСОБА_9 слідчим було винесено постанову від 09.07.2010 року про накладення арешту на майно, а саме 1/5 частки (по реєстру № 1-616 від 02.04.2004 року) за заповітом, посвідчено Мукачівською ДНК, яке зареєстровано на ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 , відповідне процесуальне рішення винесено в порядку КПК в редакції 1960 року (а.с.10). За вироком Мукачівського міськрайонного суду від 10.11.2011 року та за Ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 03.02.2011 року, остаточно засуджено ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , до покарання у виді позбавлення волі на строк 1 рік 6 місяців (а.с.3-8).
Відповідно до правової позиції Верховного суду України по справі за № 6-26цс13, встановлено, що вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. В порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі, розглядаються заяви боржників на правильність арешту майна. Саме до цього зводяться роз`яснення, надані Пленумом Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5.
Пунктами 3, 4 Постанови Пленумом Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5, вказано, що Звернути увагу судів на те, що при розгляді кримінальних справ про крадіжки і інші корисливі злочини слід суворо виконувати вимоги постанов Пленуму Верховного Суду України про необхідність
з`ясування, яке майно з того, що є у підсудного, придбане за кошти, здобуті злочинним шляхом, і про відображення цих обставин у вироку.
За правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що грунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним.
Відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках - особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.
У тих випадках, коли опис проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач притягується відповідна державна податкова інспекція.
Заяви боржників про неправильність включення майна в опис розглядаються в порядку, передбаченому ст.409 КПК , коли арешт на майно накладено при провадженні в кримінальній справі або в порядку, передбаченому ст.373 ЦПК, якщо опис проводився судовим виконавцем.
Беручи до уваги вище викладене, що питання про звільнення майна з-під арешту незалежно ким арешт накладений підлягає вирішенню в порядку позовного провадження цивільної юрисдикції, отже суд вважає за доцільно залишити заяву (клопотання) без розгляду.
На підставі викладеного та керуючись ст. 411 КПК (в редакції 1960 року) України, Постанови Верховного суду України по справі за № 6-26цс13, Пунктами 3, 4 Постанови Пленумом Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5, суд, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного постановою ст. слідчого СВ Мукачівського МВ ГУМВС України в Закарпатській області ОСОБА_5 (матеріали кримінальної справи 21014610) на майно ОСОБА_4 , а саме 1/5 частки (по реєстру № 1-616 від 02.04.2004 року) за заповітом, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 .
залишити без розгляду.
Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду в порядку і строки, передбачені ст. 349 КПК України (в редакції 1960 року).

Головуючий ОСОБА_10