Справа № 589/5314/15-к
Провадження № 1-кп/589/333/15
УХВАЛА

29 грудня 2015 р. Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 при секретарі ОСОБА_4 з участю прокурора ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_6 про роз`яснення рішення

ВСТАНОВИВ:
Адвокат обвинуваченого ОСОБА_7 в кримінальному провадженні № 589/5314/15 звернувся з заявою про роз`яснення рішення,а саме ухвали Шосткинського міськрайонного суду 27.11.2015 року, зазначаючи, що в ухвалі суд не вказав, які саме слідчі дії повинен виконати слідчий для усунення недоліків обвинувального акту та провести слідчі дії як то: встановити спосіб заволодіння коштами, тяжкість наслідків в результаті забруднення земель.

В судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_6 доводи заяви підтримав.

Підозрюваний ОСОБА_7 також підтримав доводи заяви.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про роз`яснення рішення, посилаючись на відсутність підстав.

Суд перевіривши матеріали провадження за заявою приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження ухвалою роз"яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

В своїй заяві захисник ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 фактично просить не роз`яснити ухвалу суду від 27.11.2015 року, а доповнити її зазначивши, які процесуальні дії повинен виконати слідчий.

В ході проведення підготовчого судового засідання колегія суддів зазначила, що обвинувальний акт взагалі не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, що ОСОБА_7 не висунуто обвинувачення, а лише висунуто підозру.

Крім того колегія суддів вважає, що відповідно до ст. 333 КПК України судовим провадженням є кримінальне провадження в суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення (п.24 ч.1 ст.3 КПК України). Тобто така стадія кримінального провадження як підготовче судове засідання, в межах якого діє суд і в якому виносяться ухвали суду, є іншою за своїм процесуальним наповненням від стадії судового провадження, в якому у тому числі ухвалюються рішення щодо проведення слідчої процесуальної дії, які не були проведені під час досудового розслідування. Тобто відповідно ст. 333 КПК України, у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами. Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення. Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Крім того згідно з положеннями ст. 22 КПК України Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне одстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу.

Суд, зберігаючи об*єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов*язків. З огляду на вказане перекладання функцій обвинувачення на суд - є не припустимим. За ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Тому будь-яка вказівка суду щодо проведення тієї чи іншої процесуальної дії може бути розцінена, як сприяння органу досудового розслідування у висуненні обвинувачення. Міжнародним пактом про громадянські і політичні права передбачено, що "кожному заарештованому повідомляються при арешті причини його арешту і в терміновому порядку повідомляється будь-яке пред`явлене йому обвинувачення" (ст. 9).Крім того відповідно до ч. 2 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини визначено: "Кожен, кого заарештовано, має бути негайно поінформований зрозумілою для нього мовою про підстави його арешту і про будь-яке обвинувачення, висунуте проти нього". Суд вважає, що все ж таки слід інформувати про суть висунутого обвинувачення, а не про підозру. Це не прості тонкощі, а важлива річ, яка указує на вектор розвитку процесуальної форми судочинства. Відповідно до ч. 5 ст. 28 КПК кожен має право, щоб обвинувачення до нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите. Обвинувачення як твердження про вчинення кримінального правопорушення певною особою, формулюється в обвинувальному акті, який є підсумковим процесуальним документом стадії досудового розслідування (ч. 4 ст. 110 КПК України). Обвинувальний акт складається слідчим та/або прокурором коли зібрано достатньо доказів для того, щоб передати його до суду, коли сторона обвинувачення впевнена, що проведеним досудовим розслідуванням встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, процес доказування завершений, повно та всебічно встановлені та досліджені обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні (ст. 91 КПК України) Підозра - це ймовірне судження, припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення. У разі отримання нових доказів раніше повідомлена підозра може бути змінена. Це відрізняє підозру від підсумкового висновку слідчого чи прокурора про винуватість особи, який формулюється у обвинувальному акті, та має бути з точки зору сторони обвинувачення обґрунтованим, достовірним та остаточним. Саме тому обвинувачення, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, є твердженням про вчинення певною особою діяння, передбаченого Законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, установленому КПК України. Підозра не може бути твердженням, її сутність полягає в тому, що це тільки припущення, яке необхідно перевірити під час нового етапу досудового розслідування, який наступає після повідомлення про підозру конкретної особи.

За таких обставин заява адвоката ОСОБА_8 не ґрунтується на положеннях ч.1 ст.380 КПК України, суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників кримінального провадження, прийшов до висновку, що заява про роз`яснення ухвали суду не підлягає задоволенню, оскільки її зміст є зрозумілим підстави для роз"яснення ухвали суду від 27.11. 2015 року відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.380 КПК України суд -
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_8 про роз"яснення суду судді від 27.11. 2015 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Сумської області через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області протягом семи діб з дня проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3