Провадження №1-кс/193/248/15
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
У Х В А Л А
24 листопада 2015 року сел.Софіїка
В С Т А Н О В И В:
20 листопада 2015 р. слідчий Софіївського відділення поліції Дніпродзержинського відділу ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулася з клопотанням про проведення обшуку житлового будинку, господарчих та інших будівель, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Під час виконання ухвали Софіївського районного суду від 20 листопада 2015 р. про проведення обшуку житлового будинку, господарчих та інших будівель ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та в подальшому вилучено напольні електронні ваги та брухт чорних металів вагою 498 кг., в зв"язку з чим 23 листопада 2015 р. слідчий ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, та просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, а саме на напольні електронні ваги та брухт чорних металів вагою 498 кг., які були вилучені з території домоволодіння ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .
Перевіривши надані матеріали, вислухавши доводи слідчого, прокурора, який підтримав клопотання, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав:
У відповідності до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою долучення як речових доказів та забезпечення можливої конфіскації цього майна .
Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у звязку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
За змістом ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
2. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення;
3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову;
4) наслідки арешту майна для інших осіб;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
У відповідності до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Врахувавши дійсні обставини справи, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання слідчого та накласти арешт на напольні електронні ваги та брухт чорних металів вагою 498 кг., які були вилучені з території домоволодіння ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Суд вважає, що в даному випадку застосування арешту майна є необхідним, оскільки його незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 369-376 КПК України, суд -
У Х В А Л И В :
Накласти арешт на напольні електронні ваги та брухт чорних металів вагою 498 кг., які було вилучено з території домоволодіння ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя