Провадження № 1-кс/760/4859/15
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 вересня 2015 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 16.09.2015 року у справі №760/12353/15-к, -
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16.09.2015 року у справі №760/12353/15-к в задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні № 1кс/760/3145/15 (справа №760/12353/15-к) - відмовлено.

ОСОБА_3 звернулася до суду в порядку ст. 350, 379 КПК України з заявою про виправлення описки.

Заява мотивована тим, що в заяві про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні № 1кс/760/3145/15 (справа №760/12353/15-к) ОСОБА_3 було допущено описку, а саме: замість фрази «… які викликають сумнів у його неупередженості» зазначено «… викликають його неупередженість». При цьому вказує, що нею самою було допущено вказану описку та про це зазначено в клопотанні від 16.09.2015 року, яке суд не прийняв до уваги..

Заявник - ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала подане нею клопотання і просила суд його задовольнити.
Суд, вислухавши думку заявника, дослідивши та оцінивши матеріалами справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Таким чином, ОСОБА_3 , подаючи заяву про виправлення описки помилилась щодо її правової природи, так-як вона не є опискою в розумінні ст. 379 КПК України.

До того ж, зазначена як описка фраза заявника, не носить істотний характер, а тому жодним чином при винесені ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 16.09.2015 року у справі №760/12353/15-к не зачіпає зміст прийнятого рішення по суті.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 379 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 16.09.2015 року у справі №760/12353/15-к - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.
Суддя