АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2015 року м. Дніпропетровськ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого: судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні, кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0003929, за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_6 на ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 грудня 2014 року, щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України.

Кримінальне провадження розглянуто за участю: прокурора ОСОБА_8

потерпілого ОСОБА_9

В с т а н о в и л а:

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_10 обвинувачується в тому, що він 08.11.2014 року приблизно о 23 год. 05 хв., перебуваючи у спальній кімнаті квартири АДРЕСА_2 , діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, викрав планшетний комп`ютер «Самсунг Галаксі Таб-4», вартістю 3 799 грн., чохол до планшету, вартістю 239 грн., сім-карту оператора «МТС», вартістю 15 грн., тим самим спричинив ОСОБА_9 матеріальних збитків на загальну суму 4 053 грн.

Ухвалою суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинувачен-ням ОСОБА_10 за ч. 1 ст. 185 КК України - повернуто прокурору в порядку п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, оскільки обвинувальний акт не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

В обґрунтування прийнятого рішення суд послався на те, що обвинувальний акт не відповідає вимогам п. 7, ч. 2, ст. 291 КПК України, а саме не встановлено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Суд зазначив, що як вбачається із реєстру матеріалів досудового розслідування, слідчий, прокурор, в порушення п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України, згідно якої вони зобов`язані звернутись до експерта для проведення експертизи, в тому числі, і щодо визначення розміру матеріальних збитків, не призначили експертизу і не встановили відповідну шкоду.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу суду скасувати у зв`язку з порушенням вимог кримінального процесуального закону і призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що рішення суду прийняте з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Вважає, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, зокрема в ньому вказані всі фактичні обставини, які прокурор вважає встановленими, в тому числі вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Так, враховуючи короткий проміжок часу протягом якого викрадене майно використовувалось, розмір шкоди був встановлений відповідно до вартості цього майна, що підтверджується фіскальними чеками. Вважає, що посилання суду на доводи потерпілого, що відносно ОСОБА_11 , обвинуваченим скоєні інші кримінальні правопорушення, не може бути підставою для повернення обвинувального акту, оскільки такі висновки виходять за межі судового розгляду і не відповідають ст. 337 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав апеляційну скаргу прокурора, що приймав участь в суді першої інстанції, і просив ухвалу суду скасувати та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

Потерпілий в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги прокурора, стверджував, що органом досудового розслідування не правильно встановлена сумма майнової шкоди та просив рішення суду залишити без змін.

Вислухавши думку прокурора, потерпілого, проаналізувавши доводи, викладені в апеляційній скарзі, щодо порушення вимог кримінального процесуального закону і співставивши їх з матеріалами кримінального провадження, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити… розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Вказана обставина, відповідно до ст. 91 КПК України, підлягає доказуванню у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 6 ч.2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до єксперта для проведення єкспертизи щодо … визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру,… заподіяної кримінальним правопорушенням.

Як встановлено судами першої та апеляційної інстанції, в порушення вказаних вимог закону, в обвинувальному акті та в доданих до нього матеріалах відсутні відомості про проведення відповідної експертизи з метою визначення розміру матеріальних збитків.

Місцевий суд, в підготовчому судовому засіданні, беручи до уваги обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, на думку колегії суддів, зробив об`єктивний висновок щодо невідповідності вказаного процесуального документу вимогам ст. 291 КПК України, в зв`язку з чим, відповідно до своїх повноважень, передбачених ст. 314 КПК України, прийняв обґрунтоване рішення про повернення обвинувального акту прокурору, як такого, що не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

В своїй апеляційній скарзі прокурор визнав наявність шкоди, завданої кримінальним правопорушенням на підставі фіскальних чеків на придбання викраденого майна і вважав, що проводити експертизу в такому випадку не має необхідності. Однак, така позиція прокурора є помилковою, виходячи з поняття терміну «матеріальні або майнові збитки» який є економічним (вартісним, грошовим) еквівалентом завданої майнової шкоди, тобто збитками є грошова оцінка понесених втрат. До того ж майнова шкода, згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п. 25 постанови «Про судову практику у справах про злочини проти власності» № 10 від 6 листопада 2009 року, складається з вартості викраденого майна, яка визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину. За відсутності зазначених цін на майно його вартість може бути визначено шляхом проведення відповідної єкспертизи. В матеріалах провадження дані про вартість викраденого майна на момент скоєння злочину відсутні.

До того ж, потерпілий ОСОБА_9 у підготовчому судовому засіданні, посилаючись на вартість електронного ключа та програмного забезпечення, оспорював розмір завданої йому майнової шкоди, вказаної у обвинувальному акті.

Таким чином, згідно з вимогами закону, саме на слідчого та прокурора покладено обв`язок звернутися до екперта для визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру. Перекладення цих обов`язків на суд, як про це вказує в апеляційній скарзі прокурор, суперечить засадам кримінального провадження, визначеним в Главі 2 КПК України і є недопустимим, оскільки, згідно чинного КПК України, власна ініціатива суду щодо збирання додаткових доказів є суттєво обмеженою і суперечить процесуальному статусу суду з огляду на принципи диспозитивності, змагальності та наявності у сторони обвинувачення обов`язку доказування.

Крім того, підстави для призначення експертизи судом чітко встановлені ст. 332 КПК України, і відсутність експертизи для встановлення розміру матеріальних збитків, згідно вказаної статті, не є підставою для призначення такої експертизи з власної ініціативи суду, а з огляду на позицію прокурора щодо даного питання, заявлення відповідного клопотання мало ймовірне.

Твердження прокурора, що поняття матеріальних збитків та майнової шкоди не є тотожними, і що розмір матеріальних збитків не є обставиною, яку орган досудового розслідування зобов`язаний встановлювати, колегія суддів розцінює як необґрунтовані, такі, що зводяться до власного хибного тлумачення норм закону.

Відповідно до правила, встановленого ч.2 ст. 22 ЦК, до структури майнової шкоди (збитків) належать: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення цієї речі, або свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Посилання прокурора на порушення ст. 337 КПК України, колегія суддів розцінює як безпідставні, оскільки дана норма регламентує межі розгляду кримінального провадження на стадії судового розгляду.

Таким чином, рішення суду ухвалено згідно з нормами кримінального процесуального закону та на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, з наведенням в ухвалі належних і достатніх мотивів та підстав, у зв`язку з чим колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 грудня 2014 року, щодо ОСОБА_7 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді апеляційного суду:

___________________ _____________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4