справа № 619/2095/26
провадження № 1-кс/619/305/26
Ухвала

Іменем України

30 березня 2026 року,

м. Дергачі,

слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської область ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянула у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000326 від 26.03.2026 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

До суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту в рамках кримінального провадження № 0000326 від 26.03.2026 на тимчасово вилучене в ході місця події домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема на: три корпуси ручних гранат Ф-1 та один корпус ручної гранати GHO-1, які поміщено до полімерного сейф-пакету HYQ 0098641 з пояснювальними написами та підписами; предмет зовні схожий на УЗРГМ, який поміщено до полімерного сейф-пакету NPU 6063595 з пояснювальними написами та підписами. У обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділенням відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000326 від 26.03.2026, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.03.2026 під час проведення профілактичних заходів з військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 , які тимчасово дислокуються за адресою: АДРЕСА_1 , у військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено 4 предмета зовні схожих на ручні осколкові гранати та 1 предмет зовні схожий на підривач до ручних осколкових гранат. З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 25.03.2026 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 , проведено огляд місця події домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за участі військовослужбовця ОСОБА_4 . В ході вказаної слідчої дії, було виявлено та вилучено: три корпуси ручних гранат Ф-1 та один корпус ручної гранати GHO-1, які поміщено до полімерного сейф-пакету HYQ 0098641 з пояснювальними написами та підписами; предмет зовні схожий на УЗРГМ, який поміщено до полімерного сейф-пакету NPU 6063595 з пояснювальними написами та підписами. Постановою слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 26.03.2026 вказані вище вилучені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити, про що надав відповідну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшла висновку про задоволення клопотання, з огляду на таке.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 26.03.2026 внесено відомості за № 0000326 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що 25.03.2026 працівниками військової контррозвідки Служби безпеки України сумісно з працівниками ВСП, під час проведення профілактичних заходів з військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 , за їх тимчасовим місцем дислокації у військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено 4 предмета зовні схожих на ручні осколкові гранати та 1 предмет зовні схожий на підривач до ручних осколкових гранат.

Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Статтею 168 КПК України встановлено, що факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 , 25.03.2026 проведено огляд місця події домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за участі військовослужбовця ОСОБА_4 . В ході вказаної слідчої дії, було виявлено та вилучено: три корпуси ручних гранат Ф-1 та один корпус ручної гранати GHO-1, які поміщено до полімерного сейф-пакету HYQ 0098641 з пояснювальними написами та підписами; предмет зовні схожий на УЗРГМ, який поміщено до полімерного сейф-пакету NPU 6063595 з пояснювальними написами та підписами.

Положеннями статті 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони довів необхідність арешту вилученого майна як речового доказу, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, шляхом забороною відчуження, користування та розпорядження в межах кримінального провадження № 0000326 від 26.03.2026, вилучене в ході місця події домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема на: три корпуси ручних гранат Ф-1 та один корпус ручної гранати GHO-1, які поміщено до полімерного сейф-пакету HYQ 0098641 з пояснювальними написами та підписами; предмет зовні схожий на УЗРГМ, який поміщено до полімерного сейф-пакету NPU 6063595 з пояснювальними написами та підписами, - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Зберігання арештованого майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1