Справа №127/6617/26
Провадження №1-кс/127/2720/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Вінницькій області ОСОБА_7 , про застосування, в межах кримінального провадження №0000062 від 26.02.2026, запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Держави Ізраїль, уродженця м. Ельякім, Держави Ізраїль, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , без місця проживання в Україні, документованого паспортом для виїзду за кордон 36677035 від 05.12.2022, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 1 ст. 305 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ).

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом УСБУ у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000062 від 26.02.2026 за підозрою ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 305 Кримінального кодексу України.

Слідчий у клопотанні зазначив, що 26.02.2026 громадянин Держави Ізраїль ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ), маючи намір перетнути митний кордон України з території Республіки Молдова, достовірно знаючи, що наркотичні засоби заборонені до переміщення через митний кордон України, реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, спрямований на контрабандне переміщення наркотичного засобу через митний кордон України, з метою ускладнення його виявлення під час митного контролю, умисно приховав у пакеті білого кольору з написом «COURTYARD Demi Blue» пластмасовий тубус чорного кольору з маркуванням «Griplok «PUSH SIDES» BELOW CAP» з наркотичним засобом канабісом.

Так, 26.02.2026, громадянин Держави Ізраїль ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ) скористався послугами громадянина Республіки Молдова ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із перевезення з Республіки Молдова до м. Умань, Черкаської області на автомобілі марки «Мercedes-Benz» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

26.02.2026 приблизно о 19 годині 45 хвилин в пункті пропуску «Могилів-Подільський-Отач» митного поста «Дністер» Вінницької митниці, що знаходиться за адресою: м. Могилів-Подільський, площа Соборна, буд. 7, з Республіки Молдова в напрямку «в`їзд в Україну» в`їхав автомобіль марки «Мercedes-Benz» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Одним із пасажирів вказаного транспортного засобу був громадянин Держави Ізраїль ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ). Далі, ОСОБА_13 та його пасажирами було обрано смугу руху позначену символами зеленого кольору «зелений коридор», тим самим, відповідно частини 5 статті 366 Митного кодексу України, вчинив дії, якими задекларував те, що переміщувані ним та його пасажирами через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території. Таке декларування свідчить про факти, що мають юридичне значення.

При цьому, ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ), не задекларував та не повідомив працівникам, які здійснювали прикордонний та митний контроль, про переміщення ним наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу, який знаходився у пластмасовому тубусі чорного кольору з маркуванням «Griplok «PUSH SIDES» BELOW CAP», який він приховав у пакеті білого кольору з написом «COURTYARD Demi Blue» серед особистих речей.

Приблизно о 19 год. 59 хв. 26.02.2025 під час проведення прикордонно-митного контролю усім пасажирам та водію транспортного засобу - автомобілю марки «Мercedes-Benz» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , в тому числі і громадянину Держави ОСОБА_14 ( ОСОБА_9 ) запропоновано вийти з автомобіля зі своїми речами для проведення огляду.

Під час огляду була застосована службова собака на прізвисько « ОСОБА_15 », лінія роботи якої є пошук наркотичних речовин та відбулося спрацювання службової собаки на пакет білого кольору, який належав ОСОБА_16 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 . В подальшому, під час огляду білого пакету ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), серед інших речей виявлено прихований пластмасовий тубус чорного кольору з маркуванням «Griplok «PUSH SIDES» BELOW CAP», у якому наявна речовина рослинного походження сіро-зеленого кольору з наркотичним засобом канабісом.

Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/102-26/3978-НЗПРАП від 27.02.2026 надана на дослідження речовина рослинного походження сіро-зеленого кольору є наркотичним засобом, обіг якого заборонено, - канабісом, масою (у перерахунку на висушену речовину) 2,07 г.

Таким чином, ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ) підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 305 Кримінального кодексу України, контрабанда наркотичного засобу, тобто його переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

27 лютого 2026 року о 03 годині 05 хвилин ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ) затриманий в порядку ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України та 27 лютого 2026 року йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 305 Кримінального кодексу України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ) повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженню доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 27.02.2026;

- протоколами допитів свідків від 27.02.2026, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Санкцією частини 1 статті 305 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Крім того, слід врахувати те, що підозрюваний є громадянином Держави Ізраїль, а тому перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також продовжити вчинення кримінального правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 4, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Підставою застосування вказаного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ) злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винним в інкримінованому злочині, а саме позбавлення волі;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи те, що останній схильний до вживання наркотичних засобів, намагався приховано його перемістити через митний кордон України;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи, що підозрюваний не має місця проживання в Україні, має можливість безперешкодно залишити територію України як громадянин Держави Ізраїль.

Відповідно до статті 182 Кримінального процесуального кодексу України, ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ), підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тому розмір застави передбаченої пунктом 2 частини 5 статті 182 Кримінального процесуального кодексу України необхідно визначити у розмірі вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи відсутність можливості запобігання цим ризикам шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, слідчий за погодженням з прокурором просив суд, застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначити ОСОБА_16 ( ОСОБА_9 ) заставу в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та у разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачених частиною 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України.

З огляду на викладене, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до суду з вищевказаним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 , клопотання підтримала та вказала, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_5 , заперечував щодо задоволення клопотання, вказав, що підозрюваний раніше не судимий, ризики передбаченні статтею 177 КПК не обґрунтовані, оскільки, підозрюваний, не може впливати на свідків, адже хто є свідками у цьому кримінальному провадженні він не знає, як і не знає української мови, крім того, зазначив, що підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки за кордоном, а тому просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або визначити підозрюваному мінімальний розмір застави.

Підозрюваний ОСОБА_10 , підтримав позицію захисника. Поряд з цим на запитання суду повідомив, що він раніше не судимий, не одружений, дітей не має, вказав, що взагалі не має коштів, заплатити заставу зможе стільки скільки визначить суд, в чому йому допоможуть близькі та рідні. На запитання суду повідомив, що особу адвоката ОСОБА_17 , який представився його захисником та бажав приймати участь у судовому засіданні в якості його захисника він не знає, з ним особисто не знайомий, договір про надання правничої допомоги з таким адвокатом не укладав, а тому він бажає, щоб його інтереси в судовому засіданні представляв адвокат ОСОБА_5 .

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Причетність ОСОБА_4 ( ОСОБА_9 ) до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, які вказані слідчим у клопотанні та долучені до матеріалів справи.

Матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор та слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру оголошену ОСОБА_18 ( ОСОБА_9 ) у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення. (ст. 178 КПК України).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_18 ( ОСОБА_9 ) інкримінується скоєння тяжкого кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років.

При цьому, ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ) раніше не судимий, не одружений, дітей не має.

Оцінивши в сукупності вищевказані характеризуючі особу підозрюваного обставини, слідчий суддя приходить до переконання, що у підозрюваного відсутні достатні соціальні зв`язки та достатні стримуючі фактори.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ), враховуючи тяжкість покарання, може намагатись переховуватись від органу досудового розслідування, та незаконно впливати у кримінальному провадженні на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також залишити територію України, оскільки є громадянином іншої держави, що унеможливлює обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

З огляду на зазначене слідчий суддя приходить до висновку, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою не будуть достатнім стримуючим фактором та не забезпечать належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 ( ОСОБА_9 ).

Щодо визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до вимог частини 3 статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених названим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та визначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

На запитання суду підозрюваний повідомив, що взагалі не має коштів, однак, заплатити заставу зможе стільки скільки визначить суд.

У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення у справі "Вренчев проти Сербії" п. 76).

Враховуючи ступінь тяжкості інкримінованого підозрюваному злочину, обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, інші, наведені вище обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя вважає, що застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатна забезпечити виконання підозрюваним обов`язків, визначених у ст. 194 КПК України, у зв`язку із чим, вважає за необхідне визначити заставу - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як обґрунтовану та достатню для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

На переконання судді саме такий розмір застави, що встановлюється судом в межах визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатний запобігти відповідним ризикам, та забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя переконаний в доцільності задоволення клопотання та застосування до ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з встановленням застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Вінницькій області ОСОБА_7 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання особи, тобто з 03:05 год. 27.02.2026 року.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 03:05 год. 27 квітня 2026 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_16 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави в сумі 133 120 (сто тридцять три тисячі сто двадцять) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), наступні обов`язки:

-прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо ОСОБА_10 ( ОСОБА_9 ), не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ) визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: