Справа № 752/3190/26
Провадження № 1-кс/752/1212/26
У Х В А Л А

Іменем України

06 лютого 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого на посаді директора Комунального некомерційного підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адмінінстрації) "Освітня агенція міста Києва", перебуваючого в цивільному шлюбі, раніше не судимого, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000297 від 18.12.2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відідлу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000297 від 18.12.2025р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання слідчий посилається на те, що КНП «Освітня агенція міста Києва» відповідно до Статуту є комунальним некомерційним підприємством, що віднесене до сфери управління виконавчого органу Київської міської ради (Київській міської державної адміністрації) та підпорядковане Департаменту освіти та науки, молоді та спорту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Так, КНП «Освітня агенція міста Києва» створене відповідно до рішення Київської міської ради від 28.12.2006 № 544/601 «Про створення комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київській міської державної адміністрації) «Центр моніторингу столичної освіти» та перейменоване у комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Центр науково-освітніх інновацій та моніторингу» відповідно до рішення Київської міської ради від 17.02.2011 № 12/5399 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 28.12.2006 № 544/601 «Про створення комунального

підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Центр моніторингу столичної освіти».

КНП «Освітня агенція міста Києва» є юридичною особою, діяльність якої не направлена на отримання прибутку (неприбутковою юридичною особою).

У своїй діяльності КНП «Освітня агенція міста Києва» керується Конституцією України, законами України, в тому числі Законом України «Про освіту», крім того, постановами Верховної ради України, указами і розпорядженнями Президента України, актами Кабінету міністрів України, наказами Міністерства освіти і науки України тощо.

Метою діяльності КНП «Освітня агенція міста Києва» є проведення моніторингу у сфері освіти, оцінювання рівня знань учнів та вихованців навчальних закладів на замовлення юридичних та фізичних осіб, збір та аналіз інформації про стан функціонування навчальних закладів міста Києва комунальної форми власності.

Виходячи із переліку предмету діяльності КНП «Освітня агенція міста Києва», зазначених у Статуті одним із таких є надання навчальним закладам та установам освіти практичної та методичної допомоги, технічної підтримки в організації виконання освітніх програм, вжиття заходів щодо усунення недоліків і їх діяльності, здійснення профілактичних заходів щодо порушень фінансово-господарської діяльності, в тому числі надання консультаційно-аналітичної допомоги стосовно стану дотримання законодавства у закладах та установах освіти м. Києва.

Крім того, предметом діяльності також є проведення моніторингу у сфері освіти, оцінювання рівня знань учнів та вихованців навчальних закладів на замовлення юридичних та фізичних осіб, збір та аналіз інформації про стан функціонування навчальних закладів міста Києва комунальної форми власності; інформаційно-аналітичний та організаційно-технічний супровід закладів освіти, статистичний аналіз та статистичне прогнозування, вивчення та аналізу потреб і пропозицій щодо підвищення ефективності діяльності навчальних закладів, досліджує матеріально-технічні умови, навчально-методичного наукового потенціалу і кадрового забезпечення, наявності наукового потенціалу навчальних закладів тощо.

Відповідно до розділу 3 (третього) Статуту, агенцію очолює директор, який призначається на посаду та звільняється з посади за поданням Київським міським головою на контрактній основі за поданням директора Департаменту, погодженим із заступником голови Київської міської державної адміністрації відповідно до розподілу обов`язків та першим заступником державної адміністрації голови Київської міської державної адміністрації.

Відповідно до Статуту Директор Агенції:

- Здійснює керівництво діяльністю Агенції;

- Самостійно відповідно вирішує питання діяльності Агенції в межах своєї компетенції відповідно до законодавства та цього Статуту;

- Затверджує штатний розпис Агенції, положення про структурні й посадові інструкції працівників Агенції;

- Оперативно керує роботою Агенції на основі єдиноначальності відповідно до цього Статуту;

- Без доручення діє від імені Агенції, представляє її інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами і вирішує питання діяльності Агенції в межах та порядку, визначених Статутом;

- Розпоряджається майном та коштами Агенції відповідно до законодавства України, рішень Київської міської ради та цього Статуту;

- Видає у межах своєї компетенції накази та контролює їх виконання, відкриває розрахункові та інші рахунки в банках, установах державної казначейської служби, має право першого підпису на фінансових, банківських та інших документах, укладає угоди, в тому числі трудові, вчиняє інші правочини, підписує документи, пов`язані з діяльністю Агенції;

- Забезпечує своєчасну виплату заробітної плати працівникам Агенції згідно з законодавством України.

- Створює в Агенції умови праці відповідно до вимог законодавства, забезпечує функціонування системи охорони праці в Агенції, розробляє комплексні заходи щодо забезпечення пожежної безпеки та виробничої санітарії.

- Призначає на посади та звільняє з посад заступників Директора, головного бухгалтера, керівників та спеціалістів структурних підрозділів, інших працівників Агенції.

- Спрямовує діяльність Агенції на виконання фінансового плану та забезпечує подання в установленому порядку фінансової та статистичної звітності та разом з головним бухгалтером Агенції персонально відповідає за достовірність та своєчасність подання звітності у порядку, встановленому законодавством України.

- Забезпечує своєчасну сплату податків та інших відрахувань згідно з законодавством України.

- Забезпечує виконання завдань і напрямків діяльності Агенції.

- Подає в разі необхідності на затвердження в установленому порядку зміни до Статуту Агенції.

- Здійснює добір працівників Агенції.

- Приймає рішення про заохочення та притягнення до відповідальності працівників Агенції.

- Організовує роботу з підвищення рівня професійної компетенції працівників Агенції.

- Забезпечує дотримання працівниками Агенції правил внутрішнього трудового розпорядку та виконавської дисципліни.

- Вживає роботи заходів до удосконалення організації та підвищення ефективності роботи Агенції.

- Скликає в установленому порядку наради з питань, що належать до його компетенції.

- Здійснює інші повноваження відповідно до законодавства та цього Статуту.

Так, згідно розпорядження Київського міського голови ОСОБА_7 № 606 від 26.10.2022 ОСОБА_5 з 28.10.2022 призначено на посаду директора комунального некомерційного підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київській міської державної адміністрації) «Освітня агенція міста Києва» шляхом укладання з ним контракту.

Крім того, у посадовій інструкції директора комунального некомерційного підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київській міської державної адміністрації) «Освітня агенція міста Києва», затвердженій директором Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_8 від 27.10.2022, чітко визначені посадові обов`язки директора Агенції, зокрема щодо здійснення поточного керівництва Агенцією, організації виробничо-господарської, соціально-побутової та іншої діяльності, забезпечення виконання завдань Агенції, визначених законодавством та установчим документом Агенції.

Даною інструкцією передбачено зобов`язання директора, а саме:

- вживати заходів щодо зменшення витрат Підприємства та собівартості товарів (робіт, послуг);

- підвищувати ефективність виробництва з цільовим використанням вивільнених коштів на підвищення заробітної плати;

- оптимізувати чисельність та штат працівників з урахуванням потреб Агенції;

- забезпечувати умови виконання Агенцією зобов`язань із сплати податків, зборів та інших платежів до бюджетів, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та виплати заробітної плати працівникам а також дотримання погодженого графіка погашення відповідної заборгованості;

- забезпечувати своєчасне і у повному обсязі повернення кредитів та відсотків за користування ними;

- не допускати виникнення заборгованості із виплати заробітної плати працівникам;

- забезпечувати запровадження, заміну, перегляд норм праці відповідно до законодавства;

- щорічно подавати на затвердження до Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) річний фінансовий план Агенції на наступний рік у порядку, в строки та за формою, що визначається;

- зобов`язаний дотримуватися установленого законодавством норматива робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю;

- забезпечувати недопущення зростання простроченої дебіторської та кредиторської заборгованості;

- не розголошувати відомості, що складають комерційну таємницю Агенції;

- виконувати рішення Київської міської ради, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київського міського голови, інші нормативно-правові акти, акти та доручення Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

- у випадку зміни Київською міською радою орендних ставок своєчасно вносити зміни в договори оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності і щодо якого Агенція виступає орендодавцем;

- забезпечити в установленому порядку розробку та виконання середньострокових стратегічних планів розвитку Агенції.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи,

які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноваженим органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді директора комунального некомерційного підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київській міської державної адміністрації) «Освітня агенція міста Києва», виконує організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, а тому є службовою особою у розумінні кримінального законодавства України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 03 грудня 2025 року комунальне некомерційне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Освітня агенція міста Києва» () оголосило проведення публічної закупівлі UA-2025-12-03-009935-a, предметом якої було навчальне обладнання, за кодом CPV за ДК 021:2015 (СPV) : 39162100-6-«навчальне обладнання» на загальну суму 9 363 370, 00 грн., за результатами якого переможцем стало ТОВ «Еліз Лабс» (), директором якого є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після цього, у точно не встановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 17.12.2025, у директора КНП «Освітня агенція міста Києва» ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на вимагання неправомірної вигоди шляхом використання наданого йому службового становища, наслідком чого буде отримання так званого «відкату» у публічній закупівлі UA-2025-12-03-009935-a.

З метою реалізації вищевказаного злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди ОСОБА_5 , який відповідно до ст. 18 КК України є службовою особою, переслідуючи корисливі мотиви та мету незаконного збагачення шляхом отримання неправомірної вигоди, в період проведення вищевказаного тендеру, але не пізніше 17.12.2025, через невстановлену на цей час службову особу КНП «Освітня агенція міста Києва», повідомив менеджеру ТОВ «Еліз Лабс» ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про те, що за швидке перечислення бюджетних коштів та безперешкодне підписання актів прийому товарів у публічній закупівлі UA-2025-12-03-009935-a, ТОВ «Еліз Лабс» повинно сплатити на користь ОСОБА_5 15% (п`ятнадцять відсотків) від суми договору у цій публічній закупівлі, що складає близько 1 300 000, 00 (одного мільйона триста тисяч) грн. У противному випадку, у разі відмови від вищевказаної вимоги, для ТОВ «Еліз Лабс» будуть створені перешкоди у виконанні умов договору по вказаній публічній закупівлі, шляхом так званого «затягування» та перешкоджання у прийомі товарів, у тому числі знаходження не відповідностей його якості, що в подальшому призведе до штрафних санкцій та розірвання вказаного договору.

Після цього, у період часу з 11.12.2025 по 17.12.2025 директору ТОВ «Еліз Лабс» ОСОБА_9 в ході особистих розмов з менеджером підприємства ОСОБА_10 стало відомо щодо вищевказаної розмови останньої із невстановленою на цей час службовою особою КНП «Освітня агенція міста Києва» та вимогу ОСОБА_5 в частині надання так званого «відкату» у вигляді передачі грошових коштів в сумі 15% від публічної закупівлі UA-2025-12-03-009935-а, на поставку обладнання для КНП ВО КМР (КМДА) «Освітня агенція міста Києва», для представників вищевказаного підприємства.

Усвідомлюючи, що у випадку не надання так званого «відкату» у вигляді 15 % від публічної закупівлі UA-2025-12-03-009935-а, ТОВ «Еліз Лабс» фактично понесе майнові збитки у вигляді штрафу та пені, а можливо й розірвання договору загалом, ОСОБА_9 зрозуміла, що відбувається вимагання неправомірної вигоди, остання вирішила звернутись з відповідною заявою до правоохоронних органів.

У подальшому, оскільки ОСОБА_9 вищевказану інформацію про протиправну діяльність отримала від ОСОБА_10 та особисто не спілкувалась зі службовими особами КНП «Освітня агенція міста Києва», 07.01.2026 о 12 годині 38 хвилин вона зателефонувала ОСОБА_5 на мобільний телефон за абонентським номером НОМЕР_1 та домовилася з ним про зустріч на 09.01.2026 приблизно о 12 годині за адресою: проспект Берестейський 38 у м. Києві.

09.01.2026 ОСОБА_9 , діючи відповідно до вищевказаної домовленості з ОСОБА_5 , об 11 годині 39 хвилин прибула на визначене раніше місце зустрічі, за адресою: проспект Берестейський 38 у м. Києві, де очікувала на ОСОБА_5 біля вивіски «Освітня агенція міста Києва». За декілька хвилин до ОСОБА_9 вийшов невідомий їй чоловік, який супроводжував останню до приміщення, зокрема на 2-ий поверх, після чого до неї одразу вийшов ОСОБА_5 .

У ході подальшої особистої розмови ОСОБА_5 вказав ОСОБА_9 , про те, що спочатку розмова буде проходити у одному з кабінетів даного приміщення, однак потім, під приводом прогулятись чи попити кави, наполіг вийти на вулицю, на що остання надала згоду. Під час спілкування в межах приміщення КНП ВО КМР (КМДА) «Освітня агенція міста Києва» ОСОБА_5 розповідав про свої здобутки та досягнення, освоєні кошти, його активну участь у веденні бойових дій під час повномасштабного вторгнення та інші обставини. У свою чергу ОСОБА_9 акцентувала увагу на тому, що їх підприємство зацікавлене у розвитку та отриманні прибутків, що є їх комерційною політикою, а тому намагаються розвиватись та планують й надалі брати участь у публічних закупівлях.

Однак, під час перебування за межами приміщення КНП ВО КМР (КМДА) «Освітня агенція міста Києва», ОСОБА_5 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів та з метою незаконного особистого збагачення, зазначив, щоб ОСОБА_9 спочатку підтвердила «показники», що у свою чергу остання зрозуміла як так званий «відкат» від публічної закупівлі UA-2025-12-03-009935-а. Оскільки ОСОБА_9 на той момент фактично з ОСОБА_5 спілкувалась вперше та не у повній мірі розуміла значення вказаної інформації, остання кілька разів намагалась з`ясувати подробиці щодо цих питань, зокрема й про те, що їй потрібно робити для подальшої роботи на цьому напрямку, на що ОСОБА_5 не надаючи чітких відповідей, сказав, що остання сама має все знати і розуміти, а також додав, що коли в неї буде все готово, то потрібно буде організувати повторну зустріч у м. Києві.

Після цього ОСОБА_9 одразу показала ОСОБА_5 на власному телефоні договір по публічній закупівлі UA-2025-12-03-009935-a із зазначеними сумами оплати, на що останній сказав, що там є різниця між «Фасіліті», тобто коштами які виділені Європою на заклади освіти для закупівлі обладнання, та Китаєм. ОСОБА_9 уточнила, що означає кожне з них, на що ОСОБА_5 сказав, що 10 % - це Фісіліті, 15% - це ОСОБА_11 . Після чого вони проговорили, що в контракті є частинка товару Фісіліті та більша частина Китайського виробника. Після цього ОСОБА_5 додав, що ОСОБА_9 має зібрати «загальний комплект документів», що у свою чергу свідок зрозуміла, як вся сума так званого «відкату», який у подальшому буде потрібно передати йому.

Надалі розмова тривала ще декілька хвилин, при цьому ОСОБА_5 продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на вимагання та одержання від ОСОБА_9 неправомірної вигоди вказав, що «документи», які остання розуміла, як грошові кошти, можуть бути отримані в м. Житомирі, через довірену особу, яку він сам знайде і направить до ОСОБА_9 , але краще буде це зробити у м. Києві після відпустки ОСОБА_5 , тобто у період часу з 01.02.2026 по 10.02.2026 для так би мовити прийняття кінцевого рішення, на що ОСОБА_9 погодилась, після чого зустріч завершилася.

За результатами спілкування під час вищевказаної зустрічі з ОСОБА_5 ОСОБА_9 зрозуміла, що з урахуванням загальної вартості товару, який її підприємство поставило в рамках виконання договору за публічною закупівлею UA-2025-12-03-009935-а, а також враховуючи вищевказані умови, які їй повідомив ОСОБА_5 , (Фасіліті - 10% та Китайський товар - 15%), загальна сума неправомірної вигоди для ОСОБА_5 має скласти 1 198 000 гривень.

За попередньою домовленістю із ОСОБА_5 , який з метою конспірування та запобіганню викриття його протиправної діяльності, попри погану якість інтернет покриття операторів мобільного зв`язку через систематичні відключення світла у м. Києві, наполягав на спілкуванні у багатоплатформових клауд-месенджерах, ОСОБА_9 04.02.2026 о 15 годині 33 хвилини зв`язалася із останнім у багатоплатформовому клауд-месенджері «Signal» за абонентським номером НОМЕР_1 та домовилася з ним про остаточну зустріч, яку він наполягав провести 05.02.2026.

05.02.2026 о 12 годині 06 хвилин ОСОБА_9 зателефонувала ОСОБА_5 на абонентський номер НОМЕР_1 та повідомила, що вирушила на зустріч, місце призначення якої визначив ОСОБА_5 , а саме паркувальний майданчик ТРЦ «Ретровіль», що знаходиться за адресою: м. Київ, пр-т Європейського Союзу.

Однак, о 16 годині 13 хвилин ОСОБА_5 у телефонному режимі змінив вищевказане місце зустрічі на паркувальний майданчик «Оксфард медікал», за адресою: м. Київ, вул. Олександра Олеся, 2-А.

Так, після спілкування, ОСОБА_5 та ОСОБА_9 підійшли до автомобіля останньої, де знаходилися грошові кошти в сумі 1 198 000 грн, які лежали у рюкзаку чорного кольору фірми «Харвест», після чого передала даний рюкзак в руки ОСОБА_5 . При цьому останній, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи корисливі мотиви та з метою незаконного збагачення одержав від ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 1 198 000 грн, після чого був затриманий працівниками правоохоронних органів.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та інших співучасників у цьому кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин криімнального правопорушення; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити, з підстав та обставин, зазначених у клопотанні.

Захисник просив застосувати до підозрюваного будь-який інший м`якший вид запобіжного заходу.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Так, слідчий суддя встановив, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000297 від 18.12.2025р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

05.02.2026р. в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні та встановлені у судовому засіданні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась прокурор, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. А як зазначено в п. 111-112 рішення ЄСПЛ «Белеветський проти росії», обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Так, в обґрунтування клопотання та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор зазначив, що існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та інших співучасників у цьому кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин криімнального правопорушення; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з позбавлення права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Ризик переховування від правосуддя слідчий суддя оцінює у світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) підозрюваного ОСОБА_5 (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування).

У розумінні практики ЄСПЛ, тяжкість обвинувачення хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення, в сукупності з іншими обставинами, збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Зокрема, у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року, ЄСПЛ зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Таким чином, ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється, серед іншого, можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання за злочин, передбачений ч. 4 ст. 368 КК України.

Покарання, зокрема, у вигляді позбавлення волі на значний строк, яке може бути призначене відносно ОСОБА_5 у випадку направлення обвинувального акту до суду та визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, особливо сильно підвищує ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу. (частина 4 статті 95 КПК України).

У свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.

Ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, то, на думку слідчого судді, він також є досить імовірним.

Разом з тим, ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є формальним, недоведеним, а, отже, не покладається в основу при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що в даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваних покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення є необхідним застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав та доцільність застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує таке.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах верховенства права з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (ст. 5) втілює основоположне право людини на захист від свавільного втручання держави у її право на свободу. Тому у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

З цього правила випливають два природних наслідки: тягар доведення обставин, що свідчать на користь утримання під вартою, завжди несе сторона обвинувачення, а будь-які обставини, щодо доведеності яких або значення яких для вирішення питання про тримання під вартою або звільнення, залишається сумнів, мають тлумачитися на користь звільнення особи.

Роль слідчого судді при оцінці вказаних обставин полягає в перевірці істинних намірів та цілей, що стоять за позбавленням особи свободи, відповідності цих цілей та намірів вимогам закону, та, у випадку встановлення відсутності законних підстав для тримання особи під вартою, - прийняття рішення про звільнення особи з-під варти.

Така перевірка відбувається за правилами національного законодавства, які містяться в положеннях ст.177, 178, 183 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що тримання під вартою в розумінні ст. 183 КПК України є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Відтак слідчий суддя приходить до висновку про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

У відповідності до ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Також на виконання вимог ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, визначені даною нормою закону, та в тому обсязі, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 194, 309, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити частково.

2. Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 (триста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 998 400 (дев`ятсот дев`яносто вісім тисяч чотириста гривень 00 коп.) грн

3. Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.

4. Підозрюваний ОСОБА_5 не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, тобто до 10 лютого 2026 року (включно), зобов`язаний внести визначену слідчим суддею заставу на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава за … (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені....(П.І.Б. особи, що вносить заставу), або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, слідчому судді.

5. З моменту застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

6. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- заборонити спілкуватись зі свідками та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

7. Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , судом визначити до 06 квітня 2026 року включно.

8. Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, вирішує питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

9. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні №0000297 від 18.12.2028.

10.Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

11. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1