Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/115/26 Головуючий у суді І-ї інстанції >
Справа № 389/2282/25 Доповідач в колегії апеляційного суду
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.03.2026 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 30.01.2026, стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Знам`янки Кіровоградської області, українця, громадянина України, одружений, з вищою освітою, з інвалідністю, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не має судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.190, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою

інші учасники судового розгляду:

прокурор ОСОБА_8 ,

захисники-адвокати ОСОБА_6 , ОСОБА_9 ,

підозрюваний ОСОБА_7

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 30.01.2026 відносно підозрюваного ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Відповідно до ч.6 ст.193 КПК України після затримання ОСОБА_7 , та не пізніше ніж через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження постановлено, що слідчий суддя за участю підозрюваного повинен розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя розглядав клопотання за процедурою, визначеною ч.6 ст.193 КПК України.

Зокрема обґрунтовуючи ухвалу слідчий суддя зазначив, що зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_7 ухиляється від досудового розслідування та суду, а тому оголошений у міжнародний розшук, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого, корисливого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, прокурором доказано наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого суду скасувати, постановити нове рішення, яким у задоволенні клопотання про обрання відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Зазначає щодо відсутності обґрунтованої підозри ОСОБА_10 , зміст повідомлення про підозру не відповідає вимогам ст.277 КПК України. Наголошує, що в тексті повідомлення про підозру відсутній перелік прав підозрюваного та відсутня розписка про те, що підозрюваному ці права були роз`яснені письмово саме в момент вручення цього документу.

Формулювання підозри містить припущення, що не було враховано слідчим суддею.

Вказує на наявність необґрунтованості підозри за ст.258 КК України, у зв`язку зі спливом строків давності, оскільки події відбувались у 2020-2021 роках. Посилається на відсутність ризиків визначених слідчим суддею. Зазначає, що відсутні будь-які виклики підозрюваного, окрім на 14.10.2025., сторона захисту добросовісно повідомляла місце перебування підозрюваного. Відсутні будь-які обмеження або покладення на ОСОБА_7 обов`язків зі сторони слідчого або прокурора. Звертає увагу на незадовільний стан здоров`я підозрюваного, який потребує постійного лікування.

Заслухавши доповідь судді, доводи підозрюваного ОСОБА_7 та в його інтересах захисників ОСОБА_9 та ОСОБА_6 , які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити в повному обсязі, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту, вважаючи оскаржувану ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, вивчивши матеріали провадження і перевіривши наведені у апеляційній скарзі доводи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга сторони захисту не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст.404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог п.1 ч.3 ст.407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

ОСОБА_7 25 вересня 2025 року оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.190, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, а саме у тому, що у 2019 році, точного місця та дати у в ході досудового розслідування не встановлено в ОСОБА_7 виник корисливий умисел направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, а саме на незаконне заволодіння бюджетними коштами виділеними для оплати за постачання електроенергії виробленої генеруючими установками електричної енергії із сонячного випромінювання за «зеленим» тарифом.

Доказами обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень в яких підозрюється є висновки експертів, показання свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .

Інформаціями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21 жовтня 2020 року, від 1 липня 2021 року, від 2 березня 2021 року, від 30 березня 2021 року, від 5 жовтня 2022 року, від 31 жовтня 2022 року, від 20 грудня 2022 року, від 13 березня 2025 року підтверджується, що за підозрюваним зареєстровано право власності на житлові будинки, які за висновками експертів не є житловими будинками та не відносяться до приватного господарства.

Згідно з даними Державної прикордонної служби України від 9 жовтня 2025 року, 27 вересня 2025 року ОСОБА_7 у пункті пропуску Орлівка виїхав з території України. Тобто ці дії підозрюваний вчинив через два одні після оголошення йому підозри.

На підтвердження оголошення підозрюваного в міжнародний розшук надано постанову заступника начальника СВ ВП № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_18 , погоджену з прокурором Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_19 від 12 грудня 2025 року.

Слідчий СВ відділення поліції № 1 Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_20 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з начальником Долинського відділу Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_21 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.190, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 30.01.2026 відносно підозрюваного ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Відповідно до ч.6 ст.193 КПК України після затримання ОСОБА_7 , та не пізніше ніж через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження постановлено, що слідчий суддя за участю підозрюваного повинен розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Чинним кримінальним процесуальним законом України передбачено спеціальну процедуру вирішення питання, коли особа, щодо якої ставиться питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Зокрема, відповідно до частини шостої ст.193 КПК України, слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного за наявності підстав, передбачених ст.177 КПК України, та за наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 слідчий суддя встановив обставини того, що обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_7 та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Крім того, у відповідності до п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_7 його майновий та сімейний стан, обставини вчиненого ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному вразі визнання ОСОБА_7 винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочину, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, тому з урахуванням наявних ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відтак, викладені в клопотанні фактичні обставини інкримінованих ОСОБА_7 злочинів, додані до клопотання матеріали, зокрема текст повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.190, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, на даному етапі досудового розслідування, на думку колегії суддів, свідчать про обґрунтованість вказаних вище висновків слідчого судді.

Підозрюваний в судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтвердив, що перебуває в Королівстві Іспанія на лікуванні як на даний момент так і на момент розгляду клопотання в суді першої інстанції.

Посилання сторони захисту на необґрунтованість підозри ОСОБА_7 , не приймаються колегією суддів до уваги, оскільки спростовуються матеріалами провадження. Крім того не надано належно підтвердження щодо стану здоров`я підозрюваного на даний час, як на то посилався ОСОБА_7 під час розгляду апеляційної скарги, він не може покинути клініку зважаючи на свій нестабільний стан здоров`я. Запис на прийом до лікаря не свідчить про тяжкість перебігу хвороби, відсутні будь які висновки лікаря, засвідчені відповідною лікарською установою про неможливість або заборону поїздок для прибуття до органу досудового розслідування для дачі показів.

Інші доводи викладені в апеляційній скарзі захисника не спростовують висновків слідчого судді щодо наявності підстав для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу. При цьому, слід зазначити, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваної особи в порядку ч.6 ст.193 КПК України не є остаточним застосуванням стосовно особи запобіжного заходу, натомість, за своєю правовою природою не призводить до негайного взяття особи під варту, а виступає підставою для затримання й доставки цієї особи до місця кримінального провадження.

Відповідно до положень вищевказаної ч.6 ст.193 КПК України, у разі обрання стосовно підозрюваної особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за її відсутності, після затримання такої особи та не пізніш як через 48 годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю такої особи розглядає питання про застосування стосовно неї обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Зважаючи на викладене, в сукупності з обставинами провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, задовольняючи вказане клопотання слідчого, діяв у спосіб та у межах діючого законодавства, запобіжний захід обрав правомірно, а тому доводи апеляційної скарги стосовно незаконності ухвали слідчого судді слід визнати непереконливими.

Істотних порушень вимог КПК України, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді місцевого суду постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не виявлено.

Відтак, оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою і вмотивованою, оскільки постановлена згідно з нормами матеріального права, з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України, та ухвалена на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та об`єктивно оціненими судом, в порядку та в межах, передбачених на даній стадії кримінального провадження, натомість доводи та твердження захисника, про які йдеться в поданій апеляційній скарзі, колегія суддів апеляційної інстанції вважає - безпідставними, у зв`язку з чим приходить до висновку про залишення її без задоволення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 30.01.2026 стосовно ОСОБА_7 без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4