Справа № 201/2519/26
Провадження № 1-кс/201/674/2026
У Х В А Л А

Іменем України

25 лютого 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду клопотання ОСОБА_3 (далі ОСОБА_3 , заявник) про скасування арешту майна,

встановив:

До Соборного районного суду міста Дніпра надійшло клопотання ОСОБА_3 , відповідно до якого заявник просить суд скасувати арешт, накладений ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпра від 17 жовтня 2025 року у справі № 202/6110/25 на майно: мобільний телефон Samsung Galaxy S21FE 5 G, моделі SM-G9900B/DS, IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , чорного кольору у чохлі чорного кольору, а також зобов`язати слідчого відділу РЗЗС СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 повернути ОСОБА_3 арештоване майно.

В обґрунтування клопотання заявник вказує, що з матеріалів кримінального провадження не вбачається, що відносно майна, на яке накладено було арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Окрім цього матеріали кримінального провадження не містять доказів того, що існує потреба у застосуванні арешту такого майна. Як свідчать матеріали кримінальної справи, відносно ОСОБА_3 кримінальне провадження органом досудового слідства не здійснюється та йому не повідомлялось про підозру про вчинення будь-яких кримінальних правопорушень, передбачених КК України. ОСОБА_3 також не є обвинуваченим або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Вважає, що вказаний арешт таким, що підлягає скасуванню, оскільки на теперішній час відпали підстави для його подальшого застосування.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Враховуючи ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 1 ст. 8 КПК України).

Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (ч. 1 ст. 9 КПК України).

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Згідно з ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення (ч. 1 ст. 32 КПК України).

Територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок викладено в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 22 квітня 2020 (провадження №51-1901 впс 20).

Між тим, у відповідності до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження та про проведення слідчих (процесуальних) дій на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З поданого до суду клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснювалось Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яке розташоване за адресою: пр. Слобожанський, 40, м. Дніпро, що територіально відноситься до юрисдикції Індустріального районного суду міста Дніпра.

Інших документальних підтверджень щодо місцезнаходження органу досудового розслідування у Соборному районі міста Дніпра матеріали клопотання про скасування арешту майна не містять.

З урахуванням наведеного, а також беручи до уваги загальні засади кримінального провадження, а саме законність, що регламентована ст. 9 КПК, слідчий суддя дійшов висновку, що вказане клопотання необхідно подавати до місцевого суду за фактичною адресою місця знаходження органу досудового розслідування.

Отже, подане клопотання про арешт майна не підлягає розгляду слідчим суддею Соборного районного суду міста Дніпра, оскільки на стадії досудового розслідування підсудне Індустріальному районному суду міста Дніпра, а відповідно підлягає поверненню заявнику для подання до належного суду.

Керуючись ст. 2, 3, 8, 9, 21, 32, 174, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна арешту повернути заявнику.

Повернення клопотання не перешкоджає зверненню із клопотанням до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційного скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1