Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/116/26 Головуючий у суді І-ї інстанції >
Справа № 386/1336/25 Доповідач в колегії апеляційного суду
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.03.2026 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23.01.2026, стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, освіта середня повна, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , військове звання солдат, зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України

продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 30 днів, тобто по 21.02.2026 включно.

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23.01.2026 відносно ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 30 днів, тобто по 21.02.2026.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено про продовження існування раніше встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Стороною обвинувачення надано достатньо доказів, які б свідчили про наявність підстав та необхідність продовження застосування до ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що на даний час відсутні будь-які об`єктивні дані про зменшення раніше встановлених ризиків, що передбачені ст. 177 КПК України, зазначені в ухвалах слідчого судді, наявність яких була встановлена під час застосування запобіжного заходу та його продовження, оскільки обставини, за яких вони були встановлені, не змінились.

В апеляційній скарзі підозрюваний ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою обрати альтернативний запобіжний захід, а саме взяття на поруки поручителем ОСОБА_6 .

Слідчим суддею не враховано, що підозрюваний має постійне місце проживання, репутацію має позитивну, раніше не судимий, до адміністративної відповідальності не притягувався.

Ризики зазначені в клопотанні прокурора вважає необґрунтованими.

В судовому засіданні сторону обвинувачення представляла прокурор ОСОБА_7 , яка належним чином не підтвердила свої повноваження.

До початку розгляду апеляційної скарги заступник керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_8 просив скаргу підозрюваного розглянути без участі прокурора. Ухвалу слідчого судді вважає законною та обґрунтованою.

На електронну адресу Кропивницького апеляційного суду від начальника установи ОСОБА_9 надійшло повідомлення про те, що підозрюваний ОСОБА_5 звільнений 18.02.2026 з зали суду для подальшого проходження військової служби.

Колегія суддів, керуючись приписами ч.4 ст.405 та ч.4 ст.107 КПК України, вважає за можливе апеляційний розгляд проводити без участі учасників процесу та фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювати.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали судового провадження в межах поданої апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (ст. 55 Конституції України).

Постанова судді про застосування запобіжного заходу або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. ст.177, 178,183 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч.3 ст.199 КПК України, котрими регламентовано порядок продовження строку тримання під вартою, клопотання про продовження строку тримання під вартою повинно містити, зокрема, виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

Встановлено, що слідчим СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000955 від 03.04.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.407 КК України.

29.10.2025 року слідчим слідчого відділення Голованівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, капітаном поліції ОСОБА_10 складено обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, який 29.10.2025 затверджений прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_11 . Відповідно до ухвали слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 серпня 2025 року відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було продовжено ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області 30 вересня 2025 року до 01 листопада 2025 року.

29.10.2025 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000955 від 03.04.2023 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.407 КК України скеровано до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області.

03.11.2025 року ухвалою судді Новоархангельського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_12 , у вказаній справі призначено підготовче судове засідання на 11.00 год. 03.12.2025 року.

19.12.2025 року ухвалою судді Новоархангельського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_13 , в задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_12 в кримінальному провадженні № 0000955, відмовлено.

Після прийняття рішення суддею ОСОБА_14 19.12.2025 року у кримінальному провадженні, по заяві обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_12 від розгляду кримінального провадження № 0000955, яким відмовлено, в його задоволенні, підготовче судове засідання належним на те судом не проведено, у зв`язку з чим виникла необхідність у продовженні останньому строку тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23.01.2025 клопотання прокурора задоволено частково, продовжено обвинуваченому ОСОБА_5 строк дії запобіжного захоу у вигляді тримання під вартою на 30 днів, тобто з 23.01.2026 по 21.02.2026.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 слідчий суддя врахував наявність обґрунтованої підозри у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, та наявність встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Слідчим суддею місцевого суду враховано обставини провадження, характер обвинувачення, особу підозрюваного. Оцінено суворість можливого покарання ОСОБА_5 . Стороною обвинувачення доведена об`єктивна необхідність продовження строку тримання підозрюваного під вартою.

За наслідками дослідження матеріалів клопотання, характеризуючих даних підозрюваного, колегією суддів не виявлено доказів того, що на даний час зменшились або перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені раніше, що могло б свідчити, що застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, забезпечить належну його процесуальну поведінку до закінчення досудового розслідування по кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя не вийшов за межі строку досудового розслідування та враховував вимоги дотримання розумного строку тримання під вартою, продовжив строк тримання під вартою в межах строків досудового розслідування, що відповідає загальним положенням щодо розумних строків, викладених у правовій позиції Європейського суду з прав людини в рішенні у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року, згідно з якою "розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості".

Слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що раніше встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, оскільки обставини, за яких вони були встановлені, не змінились. Запобігти вказаним ризикам, які встановлені та продовжують існувати в разі непродовження строку запобіжного заходу тримання під вартою, або при застосуванні іншого запобіжного заходу, неможливо.

Колегія суддів приходить до висновку, що оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, з урахуванням встановлених ризиків, відсутні підстави вважати, що меш суворий запобіжний захід, ніж тримання під вартою, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного.

Колегія суддів наголошує, що на даній стадії, не можуть оцінюватись докази в їх сукупності для встановлення наявності або відсутності в діях особи складу злочину та належність, допустимість доказів цього, обставини на які посилається захисник, будуть встановлюватись і досліджуватись під час судового розгляду в сукупності з усіма зібраними на досудовому слідстві доказами.

Додані до клопотання матеріали дають змогу встановити наявність обґрунтованих підстав про можливість вчинення злочину ОСОБА_5 . Межі розгляду клопотання про застосування, продовження запобіжного заходу визначені в ст. ст. 196, 199 КПК України.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на вищенаведені дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Інші доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують.

Істотних порушень вимог КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, при апеляційному розгляді не встановлено.

З урахуванням вказаного, на думку колегії суддів, станом на день розгляду клопотання слідчий суддя дійшов правильного висновку про необхідність продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою, оскільки встановлені судом обставини свідчать про те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшилися з часу застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не зможе запобігти таким ризикам.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування та застосування до підозрюваного іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, колегія суддів не знаходить.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що згідно з вимогами ст. 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом. Тобто, законодавцем встановлено певний процесуальний запобіжник, що унеможливлює обмеження прав особи поза межами кримінального провадження.

Станом на час розгляду апеляційної скарги підозрюваногона ухвалу слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23.01.2026, строк дії оскаржуваної ухвали закінчився.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 20.05.2019 року у справі № 532/308/15-к (провадження № 13-23зво19), скасування такої ухвали про обрання запобіжного заходу, яка вже виконана, в жодному разі не може призвести до відновлення прав особи.

Враховуючи те, що рішення слідчого судді суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, в порядку та межах, передбачених на даній стадії провадження, апеляційна скарга захисника з викладеними в ній доводами задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 376, 404, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23.01.2026, якою стосовно ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 30 днів, тобто з 23.01.2026 по 21.02.2026 включно без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3