УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 251 100 000 003 88 від 19.05.2025,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва звернувся представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 251 100 000 003 88 від 19.05.2025.

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.05.2025 у вказаному вище кримінальному провадженні накладений арешт на автомобіль «Kia Forte», реєстраційний номер НОМЕР_1 (справа № 761/20518/25).

На думку ініціатора клопотання, застосування оскаржуваного заходу забезпечення кримінального провадження є невиправданим, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні завершене, обвинувальний акт скеровано до суду, тобто відсутні правові підстави для подальшого арешту майна.

У зв`язку з цим, представник власника майна просив арешт належного ОСОБА_3 майна скасувати.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у розпорядженні суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням вичерпного переліку учасників кримінального провадження, зокрема, власника або володільця майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до п. 5 ст. 3 КПК досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, зокрема, направленням до суду обвинувального акта.

Згідно з п. 24 ст. 3 КПК судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення.

З наведеного витікає, що повноваження слідчого судді щодо здійснення останнім контролю за дотриманням прав учасників кримінального провадження шляхом розгляду скарг та клопотань учасників здійснюються останнім лише у межах досудового розслідування, тобто до направлення обвинувального акта до суду першої інстанції.

Водночас, зі змісту клопотання про скасування арешту майна вбачається, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 251 100 000 003 88 від 19.05.2025 скеровано до Бориспільського міськрайонного суду Київської області для здійснення судового розгляду.

З наведеного вбачається, що досудове розслідування у вказаному провадженні завершене, тобто порушене заявником питання підлягає розгляду судом, яким здійснюється розгляд обвинувального акта у зазначеному провадженні.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК, якщо положення КПК не регулюють або не однозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК, яка серед іншого, визначає принцип диспозитивності.

Відповідно до ст. 26 КПК принцип диспозитивності передбачає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені до його повноважень.

Таким чином, беручи до уваги положення вище наведених норм КПК, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті провадження за цим клопотанням.

Приймаючи до уваги наведене, керуючись ст. 3, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 251 100 000 003 88 від 19.05.2025 у справі № 761/20518/25 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1