Справа № 404/9389/25
Номер провадження 1-кс/404/4447/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2026 року м. Кропивницький

Слідча суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Фортечного районного суду міста Кропивницького клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002202 від 01.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

ВСТАНОВИЛА :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчої судді з вище вказаним клопотанням, відповідно до якого просив:

- скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду міста Кропивницького від 18.09.2025 у рамках кримінального провадження №0002202 на автомобіль «Dacia Logan», реєстраційний номер НОМЕР_1 (VIN НОМЕР_2 ), який належить ОСОБА_4 ;

- зобов`язати слідчого або прокурора негайно повернути вказаний автомобіль його законному власнику - ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначив, що 01 вересня 2025 року під час огляду місця події у рамках кримінального провадження №0002202 був вилучений належний ОСОБА_4 автомобіль «Dacia Logan», реєстраційний номер НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_2 , який постановою слідчого було визнано речовим доказом. Ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду м.Кропивницького від 18.09.2025 на зазначений автомобіль накладено арешт із забороною користування та розпорядження. На теперішній час усі необхідні слідчі дії щодо автомобіля проведені, зокрема огляд, фіксація технічного стану, а також інженерно-транспортні (автотехнічна та трасологічна) експертизи. В матеріалах кримінального провадження наявні висновки свідчить про вичерпання потреби у відповідних експертних досліджень, що свідчить про подальшому утриманні автомобіля як речового доказу. Автомобіль не містить слідів кримінального правопорушення, не є предметом чи знаряддям злочину, і подальше його утримання не є необхідним для встановлення фактичних обставин провадження. Тривале зберігання автомобіля без потреби порушує ст. 41 Конституції України. яка гарантує право приватної власності та забороняє його протиправне обмеження. Відповідно до ст.170 КПК України, арешт майна може застосовуватися лише за наявності необхідності його збереження як речового доказу або для інших цілей. визначених законом. На даний час така необхідність відпала. Враховуючи, що потреба у збереженні автомобіля як речового доказу відсутня, а мета накладення арешту досягнута, подальше утримання майна під арештом не відповідає вимогам ст.ст.170, 174 КПК України, та не має правового обґрунтування, а тому просив клопотання задовольнити.

Доводи учасників процесу

Ініціатор клопотання - адвокат ОСОБА_3 та власник майна - ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином. Від адвоката ОСОБА_3 06.01.2026 (за Вх.№386) надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор та слідчий про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явилися, слідчий надав заяву, згідно якої просив залишити клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна без розгляду у зв`язку із зміною підслідності кримінального провадження №0002202 за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, на підтвердження чого надав відповідні докази.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, повне фіксування судового засідання за допомогою звуко та відеозаписувальних технічних засобів не здійснюється

Дослідивши матеріали справи та вивчивши суть клопотання, слідча суддя дійшла висновку про повернення клопотання заявнику з наступних підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Із наданих суду матеріалів вбачається, що 01.09.2025 року близько 07 год. 50 хв. на перехресті вул. Євгена Тельнова та вул. Беляєва м. Кропивницький мало місце ДТП за участю автомобіля Dacia Logan, реєстраційний номер НОМЕР_4 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та мотоцикла Geon реєстраційний номер НОМЕР_5 під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В результаті ДТП, ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження.

Ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду міста Кропивницького від 18.09.2025 накладено арешт на: автомобіль Dacia Logan, реєстраційний номер НОМЕР_1 (VIN НОМЕР_2 ), власником якого є ОСОБА_4 , а фактичним володільцем є ОСОБА_5 , із забороною на розпорядження та користування зазначеним майном. Слідчий суддя виходив з того, що з метою збереження речових доказів та проведення необхідних експертиз виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Ініціатором клопотання про арешт майна був слідчий Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_7 , яке погоджене прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_8 .

В ході розгляду клопотання про арешт майна слідчим судею встановлено, що матеріали досудового розслідування №0002202 від 01.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України знаходилися в провадженні Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області. У судовому засіданні слідчий ОСОБА_7 просив задовольнити клопотання в повному обсязі.

На адресу слідчого судді 06.01.2025 надійшов лист слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_7 , відповідно до якого останній повідомляє суд про зміну територіальної підслідності даного кримінального провадження.

Постановою керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_9 від 15.09.2025 проведення досудового розслідування доручено Головному управлінню Національної поліції в Кіровоградській області.

Отже, на момент звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, органом досудового розслідування є Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області (м.Кропивницький, вулиця Віктора Чміленка, 41).

Мотиви, з яких виходить суд, і застосовані норми права

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно положень ст.38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Питання щодо скасування арешту майна врегульовано статтею 174 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Разом з тим нормою ст. 174 КПК України не врегульовано питання підсудності клопотань про скасування арешту майна.

Частиною 6 ст.9 КПК України, визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність клопотань про скасування арешту майна під час досудового розслідування визначається за місцем знаходження органу, яким проводиться досудове розслідування.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 № 487/7605/19 та в ухвалі від 13.05.2020 № 643/7208/20.

У постановах Верховного Суду від 15.09.2020 №554/5111/20 та від 13.05.2020 № 643/7208/20 зазначено, що територіальна підсудність повинна визначатись не за фактичним місцем розташування слідчого (групи слідчих) у конкретній справі та не за місцем проведення досудового розслідування, а за місцем знаходження органу досудового розслідування, у складі якого діють такі слідчі (групи слідчих).

Інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Отже, оскільки орган досудового розслідування - Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області, не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Фортечного районного суду міста Кропивницького, тому слідчий суддя цього суду не має повноважень розглядати таке клопотання і він не є судом, встановленим законом у розумінні статті 6 Конвенції.

Висновки за результатами розгляду клопотання

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна не підсудне Фортечному районному суду міста Кропивницького.

Із зазначеним клопотанням заявник не позбавлений можливості звернутись до суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування - Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Разом з тим, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України, відповідно до змісту якої скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до належного суду.

Керуючись ст.ст.7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002202 від 01.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286.КК України - повернути особі, яка його подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає, а заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідча суддя Фортечного

районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1