Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/126/2026 Справа № 641/332/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року м. Харків

слідчий суддя Слобідського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові скаргу АТ «Харківобленерго», подану представником скаржника адвокатом ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи Слобідської окружної прокуратури м. Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та про визнання протиправною бездіяльності,-

ВСТАНОВИВ:

Представник АТ «Харківобленерго» - адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою в обґрунтування якої зазначив, що 09.01.2026 скаржником на електронну адресу Слобідської окружної прокуратури м. Харкова було подано заяву про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області.

09.01.2026 заступником керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 розглянуто вказану заяву та надано лист-відповідь про відмову у реєстрації заяви та внесення відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки вказана заява від 09.01.2026 не містить об`єктивних даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України відносно посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області.

Таку бездіяльність заступника керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 скаржник просить визнати протиправною та зобов`язати його внести самому або організувати внесення відомостей про кримінальне правопорушення, викладених в заяві від 09.01.2026, до ЄРДР.

Представник скаржника просив розглянути скаргу у його відсутність.

Уповноважена особа Слобідської окружної прокуратури м. Харкова до суду не з`явилась, що не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема слідчий суддя, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести судове засідання за відсутності особи, яка звернулася зі скаргою, та представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає, зокрема, у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Кримінальним правопорушенням є передбачене КК України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі (ст. 11 КК України).

Положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Глави 3 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність у таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Такими даними є посилання у заяві (повідомленні) про кримінальне правопорушення на фактичні обставини, що свідчать про наявність складу відповідного кримінального правопорушення.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, об`єктивні дані, які свідчать про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи приписи ч.1 ст.2, п.10 ч.1 ст.3, ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань є повідомлення/виявлення діяння/бездіяльності, яке містить ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу кримінального правопорушення, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.

Згідно висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18, за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

Об`єктивна сторона кримінального правопорушення - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону кримінального правопорушення і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діянням та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого кримінального правопорушення, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться у повідомленні про кримінальне правопорушення, за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Як вбачається із матеріалів скарги, 09.01.2026 представником АТ «Харківобленерго» на електронну адресу Слобідської окружної прокуратури м. Харкова було подано заяву про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області.

На час розгляду скарги відомості за зазначеною заявою до ЄРДР не внесено.

09.01.2026 заступником керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 розглянуто вказану заяву та надано лист-відповідь №54-111-184 вих.-26 від 09.01.2026, у якому повідомлено про відмову у реєстрації заяви та внесення відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки вказана заява від 09.01.2026 не містить об`єктивних даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України відносно посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області.

При дослідженні змісту заяви від 09.01.2026 слідчим суддею встановлено, що у ній представник АТ «Харківобленерго» обґрунтовує наявність достатніх підстав вважати щодо можливого вчинення кримінального правопорушення наступним: АТ «Харківобленерго» (надалі також ОСР) з 01.01.2019 відповідно до Постанови № 1446 є оператором системи розподілу та здійснює діяльність з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Харківської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, та не є постачальником електричної енергії. 10 листопада 2025 року AT «Харківобленерго» отримало від ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, повторне повідомлення про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі Направлення на проведення перевірки № 434 від 21.10.2025, за зверненням споживача ОСОБА_6 від 15.08.2025 № Б-795 з вимогою забезпечити проведення позапланової перевірки AT «Харківобленерго», в порядку Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V. У відповідь на вказане звернення АТ «Харківобленерго» надало відповідні обґрунтування правових підстав для недопуску ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області до проведення позапланової перевірки за зверненням споживача ОСОБА_6 (вих. №04-48/9550 від 12.11.2025. Ігноруючи надані обґрунтування, ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, формально керуючись частинами 1,11 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», з метою проведення позапланової перевірки, на виконання наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області від 03.12.2025 № 1336 та направлення на проведення перевірки від 03.12.2025 № 515 з метою перевірки стану виконання припису до акту перевірки №164 від 01.05.2025 року, повідомило (№5.2-057/2/17109 25 від 10.12.2025), що АТ «Харківобленерго» необхідно забезпечити проведення позапланової перевірки товариства в присутності керівника або уповноваженої особи за адресою місця провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання: м. Харків, вул. Тарасенка Георгія, 6.149 15 грудня 2025 року о 14-00. Водночас, у листі ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області №5.2 057/2/15967-25 від 17.11.2025 зазначено, що створення перешкод у формі недопуску посадових осіб Головного управління до здійснення державного нагляду (контролю) щодо AT «Харківобленерго» є, вочевидь, невиконання Товариством обов`язку, закріпленого в абзацах другого та третього статті 11 Закону №877-V, відповідальність за що, передбачені пунктом 8 частини першої статті 23 Закону № 1023-ХІІ та абзацом першим статті 188-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як вказано у заяві від 09.01.2026, наявність у діях посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, підтверджується відсутністю повноважень у Держпродспоживслужби на проведення державного заходу нагляду (контролю), в порядку визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Так, ч. 2 ст. 2 Закону №877-V в редакції після 29.12.2019 було зазначено, що дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг. В свою чергу, саме до повноважень та основних завдань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП або Регулятор), як центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом, визначених Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 № 1540-VIII (далі - Закон №1540), належить забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами ( п.4 ч.3 ст.3 Закону №1540). Приписи Закону №877-V не застосовуються до перевірок щодо суб`єктів електроенергетики, зокрема і у цьому випадку щодо АТ «Харківобленерго», тобто у Держпродспоживслужби відсутні повноваження на проведення державного заходу нагляду (контролю), в порядку визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг, оскільки саме НКРЕКП, як центральний орган виконавчої влади, уповноважений законом здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням суб`єктами господарювання прав споживачів та їх захисту у сферах енергетики та комунальних послуг.

Однак у заяві відсутні будь-які конкретні об`єктивні дані, які б свідчили про наявність в діях вказаних осіб ознак злочину, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення, не зазначено фактичних обставин, наявність яких може свідчити про достатні підстави вважати щодо вчинення кримінального правопорушення, з чим вищезазначені положення закону безпосередньо пов`язують внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Разом з тим, зміст заяви фактично зводиться до незгоди АТ «Харківобленерго» із діями посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області щодо проведення державного заходу нагляду (контролю), відсутні відомості щодо конкретних дій вищевказаних осіб, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення за наведеною у заяві статтею КК України. Не надано таких відомостей і на час розгляду даної скарги.

За такого, підстав для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування не вбачається.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування може бути постановлена, зокрема, про відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладені норми закону та зміст скарги слід зазначити, що ані скарга, ані заява, подана до прокуратури не містять відомостей про виявлення ознак кримінального правопорушення, які б давали підстави для їх внесення до ЄРДР, отже в задоволенні скарги має бути відмовлено.

Керуючись ст.ст. 303-307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги АТ «Харківобленерго», поданої представником скаржника адвокатом ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи Слобідської окружної прокуратури м. Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та про визнання протиправною бездіяльності.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя- ОСОБА_1