печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013 - 2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0001051 від 23.10.2025,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин клопотання

До слідчого судді надійшло клопотання сторони кримінального провадження про накладення арешту на майно, яке є спільною сумісною власністю підозрюваного ОСОБА_4 та його дружини ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказано, що слідчими Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001051 від 23.10.2025 за підозрою колишнього старшого інспектора групи кадрового забезпечення батальйону патрульної служби Запорізького міського управління ГУ МВС України в Запорізькій області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ст. 340; ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ч. 2 ст. 365; ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ч. 2 ст. 258 КК України.

З метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, що знаходяться на рахунках підозрюваного ОСОБА_4 та його дружини ОСОБА_5 .

Явка сторін кримінального провадження

Прокурор подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

За клопотанням прокурора слідчий суддя розглядає клопотання у порядку, передбаченому ч. 2 ст. 172 КПК України, без повідомлення підозрюваного та його дружини, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Правове обґрунтування

Процесуальні правовідносини регулюються главою 17 «Арешт майна» розділу ІІ «Заходи забезпечення кримінального провадження» КПК України.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження.

Відповідно до п. 3 ч. 2, ч. 5 ст. 170 КПК України арешт допускається з метою конфіскації майна як виду покарання. Арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна..

Обставини, встановлені слідчим суддею

Слідчими Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001051 від 23.10.2025 за підозрою колишнього старшого інспектора групи кадрового забезпечення батальйону патрульної служби Запорізького міського управління ГУ МВС України в Запорізькій області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ст. 340; ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ч. 2 ст. 365; ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ч. 2 ст. 258 КК України.

22.10.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ст. 340; ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ч. 2 ст. 365; ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 41, ч. 2 ст. 258 КК України.

Встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні, в тому числі, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України, санкція якого, передбачає обов`язкове додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Також встановлено, що у підозрюваного ОСОБА_4 відкрито депозитні рахунки у АТ КБ «Приватбанк», а саме НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , на яких зберігаються близько 110 тис. грн.

В той же час, встановлено, що ОСОБА_4 на цей час перебуває у шлюбі з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , що підтверджується відомостями про актовий запис про шлюб від 08.03.2002 № 3 Виконавчого комітету Первомаївської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що у дружини підозрюваного, ОСОБА_7 , відкрито рахунки в АТ КБ «Приватбанк», а саме, НОМЕР_4 та НОМЕР_5 на яких зберігаються близько 33 тис. грн.

Мотиви слідчого судді

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні, в тому числі, кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України, санкція якого, передбачає обов`язкове додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

З огляду на те, що на право власності на грошові кошти ОСОБА_4 та ОСОБА_7 під час шлюбу поширюється правовий режим спільної сумісної власності подружжя.

Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 60 СК України вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

За змістом ч. 1, 3 ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. При цьому, відповідно до ст. 372 КПК України, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

При цьому режим спільної сумісної власності не визначає розміру часток кожного власника, що унеможливлює ідентифікацію конкретних часток кожного з подружжя у спільному майні.

Стаття 61 СК України передбачає, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту.

Таким чином, починаючи з 08.03.2002 підозрюваний ОСОБА_4 перебуває у шлюбі з ОСОБА_7 , тому за правилами, визначеними ст. 60 СК України та ст. 368 ЦК України, майно набуте як ОСОБА_4 , так і ОСОБА_7 під час шлюбу належить їм на праві спільної сумісної власності.

Належить врахувати, що слідчий суддя не наділений правом визначати конкретну частку власності кожного із подружжя, з огляду на правову позицію, наведену в постановах Верховного Суду України від 24.05.2017 у справі №6-843цс17 та постановах Великої Палати Верховного суду (ВП ВС) від 21.11.2018 в справі №372/504/17, від 29.06.2021 в справі № 916/2813/18, від 22.09.2020 в справі №214/6174/15-ц, згідно з якими норми СК України свідчать про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Ця презумпція може бути спростована й один із членів колишнього подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, в тому числі в судовому порядку. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на того з подружжя, який її спростовує.

Тобто, слідчий суддя чи суд у межах кримінального провадження немає повноважень здійснити поділ майна подружжя і визначити частки кожного із колишнього подружжя у спільному майні, зокрема з огляду на те, що такі частки можуть бути нерівними за домовленістю колишнього подружжя або за рішенням суду, ухваленим у порядку цивільного судочинства.

Так, Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у постанові № 752/7440/18 від 04 жовтня 2022 року зазначив, що спори щодо виділення частки майна із спільної сумісної власності вирішуються у інший спосіб, при цьому в межах кримінального провадження є неприпустимим вирішення спору про право власності на майно шляхом поділу його з виділенням часток.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою забезпечення можливої конфіскації майна підозрюваного вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно, що належить підозрюваному ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності з його дружиною - ОСОБА_7 , а тому клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 107, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0001051 від 23.10.2025 на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке є спільною сумісною власністю з його дружиною - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із забороною користування, відчуження та розпорядження, а саме на:

-грошові кошти у будь-якій валюті у безготівковій формі, що знаходяться на рахунках, відкритому на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_6 ) в банківській установі АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), а саме, НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ;

-грошові кошти, які належать ОСОБА_7 як об`єкт спільної сумісної власності подружжя - грошові кошти у будь-якій валюті у безготівковій формі, що знаходяться на рахунках, відкритому на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_3 ), в банківській установі АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), а саме, НОМЕР_4 та НОМЕР_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0001051 від 23.10.2025.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_8