Справа № 386/1681/25
Провадження № 1-кс/386/428/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2025 року селище Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000450, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 Кримінального кодексу України (далі - КК України), -

встановив:

ОСОБА_3 27.10.2025 звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000450, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України. В обґрунтування клопотання ОСОБА_3 посилається на те, що ухвалою слідчого судді Благовіщенського районного суду Кіровоградської області від 10.10.2025 у зазначеному кримінальному провадженні було накладено арешт на автомобіль марки "Skoda" моделі "Kadiag", реєстраційний номер " НОМЕР_1 ", який їй належить на праві власності. Наразі всі необхідні слідчі дії щодо автомобіля проведені, а саме проведено експертизу на визначення технічного стану автомобіля, тому немає необхідності в накладенні арешту на автомобіль. Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що відпали потреби в арешті, ОСОБА_3 просить скасувати арешт автомобіля.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду клопотання повідомлений своєчасно та належним чином, подав до суду заяву, в якій просить клопотання розглянути у його відсутність, не заперечував у задоволенні клопотання щодо скасування арешту автомобіля в частині користування, однак заперечував у скасуванні заборони відчуження автомобіля, оскільки даний транспортний засіб визнано речовим доказом у даному провадженні.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду клопотання повідомлена своєчасно та належним чином, подала до суду заяву, в якій просить клопотання розглянути у її відсутність, клопотання підтримує повністю.

Розглянувши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб (ч. 4 ст. 173 КПК України).

За нормами ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Благовіщенського районного суду Кіровоградської області від 10.10.2025 у кримінальному провадженні №0000450, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, накладено арешт на майно вилучене 07.08.2025 під час проведення огляду місця події на ділянці вул. Ринкової в селищі Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області, а саме автомобіль марки "Skoda" моделі "Kadiag", реєстраційний номер " НОМЕР_1 ", який належить на праві власності ОСОБА_3 та перебуває у користуванні ОСОБА_4 , із забороною розпорядження та користування вказаним майном. В ухвалі про арешт майна слідчий суддя посилався на те, що зазначений транспортний засіб є речовим доказом в розумінні ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктом вчинення кримінального правопорушення, може зберігати на собі його сліди та є обґрунтована підозра вважати, що вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 286 КК України.

В судовому засіданні встановлено, що відносно арештованого майна проведено технічну експертизу, сторона обвинувачення визнала за можливе скасувати арешт в частині заборони користування майном, а тому арешт може бути скасовано в частині заборони користування майном.

Разом з тим, слідчий суддя не погоджується з доводами ОСОБА_3 про можливість скасування арешту майна в частині заборони розпорядження ним, оскільки автомобіль є речовим доказом в даному кримінальному провадженні, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 286 КК України, яке могло бути вчинене під час керування транспортним засобом, на який накладено арешт, тоді як скасування заборони на розпорядження майном, може призвести до його відчуження, що не забезпечить швидкого, повного та неупередженого розслідування, для виконання завдань якого й було накладено арешт.

А тому, клопотання підлягає частковому задоволенню в частині скасування заборони користування майном.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131-132, 172-175 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000450, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України задовольнити частково.

Скасувати арешт майна в частині заборони користування автомобілем марки "Skoda" моделі "Kadiag", реєстраційний номер " НОМЕР_1 ", який належить на праві власності ОСОБА_3 та перебуває у користуванні ОСОБА_4 , який було вилучено 07.08.2025 під час проведення огляду місця події на ділянці вул. Ринкової в селищі Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області.

Тимчасово вилучене майно підлягає поверненню особі, у якої його було вилучено.

Ухвала слідчого судді про арешт зазначеного майна в частині заборони розпорядження майном продовжує свою дію до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала слідчого судді згідно з п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК України, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1