У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгороді скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє інтересах ОСОБА_4 , щодо бездіяльності Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє інтересах ОСОБА_4 , щодо бездіяльності Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, адвокат ОСОБА_5 звернувся зі скаргою, в якій вказує що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 01.12.2025 не були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Позиції сторін кримінального провадження.

Скаржник та його представник адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились.

Уповноважена особа Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області в судове засідання не з`явилася.

Слідчий суддя враховує, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого (дізнавача) чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Однак відсутність слідчого (дізнавача) чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності особи, яка подала скаргу, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч.1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Отже, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, а також строк розгляду скарги, передбачений ч.2 ст. 306 КПК України, на думку слідчого судді, скаргу можливо розглянути за відсутності особи, яка подала скаргу.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, дійшов наступних висновків.

Як встановлено в судовому засіданні, 01.12.2025 ОСОБА_4 звернувся до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про вчинення злочину, що підтверджується талоном-повідомленням єдиного обліку №33171 від 01.12.2025.

Положення ч.1 ст.214 КПК України вказують, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому розслідуванні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 КПК України, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений Законом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

Згідно з ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до п. 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 року «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Відповідно до правової позиції, викладеної в п.п.1.1 Узагальнень «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів ВССУ 23.12.2016р., десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності (бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення), з урахуванням положення ч.1ст.214 КПК України, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. «Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20 год. 07 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 08 жовтня».

З матеріалів скарги вбачається, що 01.12.2025 заявником ОСОБА_4 було подано заяву про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про скоєння кримінального правопорушення, що підтверджується талоном повідомленням єдиного обліку №33171 про прийняття та реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію.

Беручи до уваги, що заява про злочин отримана працівниками Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області 01.12.2025, строк на оскарження бездіяльності відповідно до кримінально процесуального закону розпочався 02.12.2025 і протягом 10 днів з цього часу, а саме: до 11.12.20025 /останній день на оскарження/ заявник ОСОБА_4 мав право звернутися до слідчого судді з даною скаргою.

Проте, дану скаргу до слідчого судді адвокат ОСОБА_3 , будучи згідно ордеру на надання правничої допомоги серії АО № 1150671,представником ОСОБА_4 з 01.12.2025, здав в канцелярію Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області лише 22.12.2025, що підтверджується вих.№63403.

Згідно п.3 ч.2 ч. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Адвокат ОСОБА_3 порушив перед слідчим суддею питання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання скарги, мотивуючи його тим, що про бездіяльність Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, а саме про невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, дізнався лише 17.12.2025 з відповіді зазначеного органу. Втім слідчий суддя такі доводи адвоката знаходить необґрунтованими, оскільки адвокат ОСОБА_3 є професійним учасником кримінального провадження, має статус адвоката та володіє спеціальними знаннями у сфері кримінального процесу, у зв`язку з чим обізнаний з порядком та строками оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування, визначеними КПК України. За таких обставин посилання адвоката на те, що про бездіяльність органу досудового розслідування він дізнався лише з відповіді органу поліції, не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку. Сам по собі факт отримання відповіді органу поліції не змінює моменту, з якого особа повинна була усвідомлювати наявність чи відсутність внесення відповідних відомостей до ЄРДР, а тому не є об`єктивною перешкодою для своєчасного подання скарги.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу слід повернути особі яка її подала.

Керуючись ст.7,303,304,369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє інтересах ОСОБА_4 , щодо бездіяльності Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути скаржнику.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_6