Номер провадження 1-кп/754/314/26
Справа № 754/4778/19
У Х В А Л А

Іменем України

16 січня 2026 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у судовому засідання в залі суду в місті Києві клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0009514 відомості, щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.11.2018 за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Житомир, громадянки України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованої, не одруженої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_3

захисника в режимі ВКЗ ОСОБА_5

представника потерпілої ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебуває дане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 . Зазначив, що наявні ризики переховування від суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, впливу на свідків, які не були допитані у судовому засіданні.

Обвинувачена ОСОБА_3 , доводи якої підтримала захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою.

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_6 не заперечував проти продовження строку запобіжного заходу обвинуваченій у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши доводи учасників судового розгляду, дослідивши наявні матеріали провадження суд доходить такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до п. 2 ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

При продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Так, ухвалою суду від 19.11.2025 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 строком до 18.01.2026.

Вирішуючи питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховано дані про особу обвинуваченої ОСОБА_3 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, і такі обставини судом оцінюються в контексті наявності ризику щодо можливості переховуватись від суду за умови перебування в межах менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Також вказана обставина вказує на існування реального ризику щодо можливості обвинуваченої, перебуваючи на волі, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків, які ще не були допитані у судовому засіданні і згадані обставини свідчать про необхідність застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування менш суворого запобіжного заходу не зможе забезпечити її належної процесуальної поведінки.

Також, суд враховує, що будь-яких даних про усунення ризиків, наявність яких слугувала підставою для обрання щодо обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суду не надано, у зв`язку з чим суд, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої у ході судового розгляду, виконання процесуальних рішень у справі, дійшов висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченої під час розгляду справи, а тому вважає за доцільне продовжити ОСОБА_3 раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене суд доходить висновку, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на обвинувачену ОСОБА_3 обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для продовження застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Крім того, сама обвинувачена ОСОБА_3 не заперечує щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Таким чином, суд вважає, що обвинуваченій ОСОБА_3 необхідно продовжити строк тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 176, 177, 194, 202, 331, 395 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» на 60 днів, тобто до 17 березня 2026 включно.

Ухвала судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1