Справа № 308/1163/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, підполковника юстиції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000189, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України, про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором заступником керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000189, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України, про накладення арешту на майно, яке вилучено 25.01.2026 в ході проведення огляду квартири АДРЕСА_1 , якою користувалася ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: коробки з продуктами харчування та побутовою хімією; п?ять завакуумованих поліетиленових пакунків із зображенням «підкови» із порошкоподібною речовиною; мобільний телефон марки «SAMSUNG SM-A24», IMEI № НОМЕР_1 з карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та ключ від вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 .

Клопотання мотивоване тим, що вищевказане майно зберегло на собі сліди вчинення кримінальних правопорушень, з приводу яких здійснюється досудове розслідування та може бути засобом їх вчинення. Крім того, відносно вилученого майна існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно може мати значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, перебування цього майна на зберіганні у третіх осіб створює високі ризики щодо його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення передачі. У зв`язку з цим є необхідність у накладенні арешту на зазначене майно з метою збереження його як речового доказу.

Слідчий у судове засідання не з`явився, однак подав письмову заяву, згідно з якою просить розглянути клопотання у його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі.

Власниця майна, щодо якого вирішується питання про накладення арешту, у судове засідання не з`явилася, однак її захисник адвокат ОСОБА_6 подала до суду письмову заяву, в якій просила розгляд клопотання провести у відсутності власниці майна та її захисника, у задоволенні клопотання відмовити у зв`язку з його необґрунтованістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув подане клопотання про арешт майна у відсутності вказаних осіб.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Як встановлено у ході розгляду клопотання, Управління служби безпеки України в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження 0000189, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 28.11.2025.

З клопотання встановлено, що на території Закарпатської області діє група невстановлених осіб, учасники якої за попередньою змовою між собою, організовують та здійснюють незаконне переміщення через митний кордон України з країн Європейського Союзу наркотичних засобів та психотропних речовин з приховуванням від митного контролю, з метою подальшої їхньої незаконної реалізації на території України.

До вчинення даних кримінальних правопорушень (злочинів) причетна громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 , яка в АДРЕСА_5 , повинна була забрати наркотичну речовину «кокаїн» для подальшого її переміщення, зберігання та збуту на території України.

25 січня 2026 року відповідно до вимог ч. 3 ст. 233 КПК України, у зв?язку з отриманням повідомлення з 1 відділу ГВ ЗНД Управління СБ України в Закарпатській області, проведено огляд місця події за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , який розпочато в коридорі на 5 поверсі буд. АДРЕСА_5 та продовжено в самій квартирі АДРЕСА_2 , у ході якого виявлено та вилучено: три коробки з продуктами харчування та побутовою хімією; п?ять завакуумованих поліетиленових пакунків із зображенням «підкови» із порошкоподібною речовиною; мобільний телефон марки «SAMSUNG SM-A24», IMEI № НОМЕР_1 з карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та ключ від вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 .

Факт вилучення речей, на які слідчий просить накласти арешт, підтверджується матеріалами справи.

Постановою слідчого від 26 січня 2026 року зазначені речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З матеріалів клопотання вбачаються достатні підстави вважати, що відшукане майно, а саме три коробки з продуктами харчування та побутовою хімією; п?ять завакуумованих поліетиленових пакунків із зображенням «підкови» із порошкоподібною речовиною; мобільний телефон марки «SAMSUNG SM-A24», IMEI № НОМЕР_1 з карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та ключ від вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 можуть належати підозрюваній ОСОБА_5 .

Арешт поданий з метою збереження речових доказів.

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення доведено, що вилучене майно, зокрема, три коробки з продуктами харчування та побутовою хімією; п?ять завакуумованих поліетиленових пакунків із зображенням «підкови» із порошкоподібною речовиною; мобільний телефон марки «SAMSUNG SM-A24», IMEI № НОМЕР_1 з карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та ключ від вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 може мати значення речових доказів, позаяк могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, чи бути знаряддям чи засобом вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, зазначене вище майно може бути предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним переміщенням через митний кордон України з країн Європейського Союзу наркотичних засобів та психотропних речовин з приховуванням від митного контролю, з метою подальшої їхньої незаконної реалізації на території України.

Враховуючи потребу органу досудового розслідування у проведенні слідчих дій з вказаним вище майном, а також можливість використання його в якості речових доказів у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що на даний момент досудового розслідування зберігаються ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, а відтак є необхідність у накладенні на нього арешту з метою забезпечення його збереження.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено 25 січня 2026 року в ході проведення огляду квартири АДРЕСА_1 , якою користувалася ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: коробки з продуктами харчування та побутовою хімією; п?ять завакуумованих поліетиленових пакунків із зображенням «підкови» із порошкоподібною речовиною; мобільний телефон марки «SAMSUNG SM-A24», IMEI № НОМЕР_1 з карткою мобільного оператора «Київстар» з номером мобільного телефону НОМЕР_2 та ключ від вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1