провадження № 1-кс/294/295/25
справа № 294/1172/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 року м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника сектору дізнання ВП №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000054 від 11.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_5 .

Дане клопотання обґрунтоване тим, 11.06.2024 близько 05 години 30 хвилин працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області, на березі річки Тетерів, що поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які за допомогою риболовних сіток та човна здійснили незаконний вилов риби з водойми, а саме : линок 42 шт., плітка 14 шт., карась 7 шт., окунь 4 шт., щука 1 шт.

11.06.2024 проведено огляд місця події за адресою: відкрита ділянка місцевості на березі річки Тетерів, що поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , під час якого виявлено і вилучено: металевий човен з двома веслами, чотири риболовні сітки та рибу: линок 42 шт., плітка 14 шт., карась 7 шт., окунь 4 шт., щука 1 шт., які визнано речовими доказами.

Дізнавачем на підставі ч. 1 ст. 237 КПК України металевий човен з двома веслами, чотири риболовні сіткибуло оглянуто та вилучено до відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, оскільки воно має вагоме значення для подальшого розслідування. Вилучену рибу, як продукцію яка швидко псується передано для реалізації до комунального некомерційного підприємства «Чуднівська лікарня».

На момент вилучення вказаного майна, воно перебувало у фактичному володінні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_3 , тел. НОМЕР_2 .

Враховуючи, що постановою дізнавача від 11.06.2024 вищевказане майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, у сектору дізнання виникла необхідність в накладенні арешту на виявлене і вилучене майно, яке становить вагоме значення для досудового розслідування.

Дізнавач ОСОБА_8 до суду не з`явився, подав заяву, в якій просить клопотання розглядати без його участі та задовольнити клопотання.

Оскільки власник майна на момент вилучення речей не був встановлений, тому судом така особа не викликалась.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, суд приходить до висновку про наявність достатніх законних підстав для задоволення клопотання виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме: з метою забезпечення збереження його як речового доказу, враховуючи те, що воно зберігає на собі сліди скоєного злочину, а також зважаючи на наявність ризиків, що його може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано чи знищено, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання ВП №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: металевий човен з двома веслами, чотири риболовні сітки, які 11.06.2024 вилучено під час огляду місця події за адресою: відкрита ділянка місцевості на березі річки Тетерів, що поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9