печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту.

В обґрунтування поданого клопотання особа, яка звернулась з клопотанням зазначає, що у накладенні арешт накладено необгрунтовано, оскільки він не має жодного процесуального статусу у провадженні, а вказане майно є його власністю та не відповідає ознакам речового доказу.

У судовому засіданні представник клопотання підтримала, просила задовольнити, вказала, що арешт накладено необгрунтовано та порушує права власника.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту, посилаючись на письмові заперечення, зазначив, що досудове розслідування триває, а вказане майно визнано речовими доказами. Крім того, вказав, що обгрунтованість накладення вказаного арешту вже була предметом перевірки апеляційної інстанції.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000768, зареєстрованому в Єдиному державному реєстрі досудових розслідувань 18 квітня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Як вбачається з матеріалів, досудовим розслідуванням встановлюються обставини щодо дій невстановленої групи осіб, до складу якої входять приватні нотаріуси, державні реєстратори та фізичні особи, здійснюють незаконне привласнення земельних ділянок розташованих на території м. Києва та Київської області.

Так прокурор вказує, що протягом 2008-2010 років посадовими особами Вишгородської, Києво-Святошинської та Обухівської РДА, здійснено виділення земель без відома осіб, яким вона виділялась, зокрема, земель лісового фонду та прибережної захисної смуги річки Десна.

З заперечень вбачається, що на підставі підроблених документів, а саме: Технічної документації ТОВ «Компанія Мегаполіс», ТОВ «Інститут землеустрою «Право на землю», ФОП « ОСОБА_6 », дані земельні ділянки в 2017-2018 роках були зареєстровані в системі Держгеокадастру за ОСОБА_7 , яка нібито придбала ці земельні ділянки у ОСОБА_8 , яка діяла за довіреністю в інтересах зазначених осіб.

Також прокурор вказує, що ОСОБА_7 померла в 2016 році та у 2009 році заповіла все своє нерухоме майно ОСОБА_5 . При цьому, у заповіті не зазначено яке саме майно вона заповідає останньому.

Крім цього, з заперечень вбачається, що надалі впродовж 19.07.2018 та 22.10.2021 приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_9 на підставі підроблених документів особами видано свідоцтва про право на спадщину на ОСОБА_5 , який незаконно набув право власності на земельні ділянки загальною площею понад 20 га на території Нижчедубечанської сільської ради, Вишгородського району, понад 5 га на території Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району та близько 3 га на території с. Віта-Поштова та с. Княжичі Бучанського району Київської області.

Водночас прокурор зазначає, що ОСОБА_5 неодноразово займав керівні посади в Держгеокадастрі України та Державному агентстві лісових ресурсів.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року по справі № 757/25828/24-к у межах кримінального провадження № 0000768 було накладено арешт на земельні ділянки за кадастровими номерами: :30:003:0028, :30:003:0027, :30:003:0026, :30:003:0025, :30:003:0024, :30:003:0023, :30:003:0022, :30:003:0021, :30:003:0020, :30:003:0019, :35:152:0150, :04:010:0032, :04:010:0034, :04:010:0037, :05:003:2306, :04:027:0308, :04:027:0309, :04:027:0311, :04:027:0305, які розташовані на території Вищедубечанської та Нижчедубечанської сільських рад, Вишгородського району, Княжицької сільської ради, Києво-Святошинського району, Вороньківської сільської ради, Бориспільського району Київської області, власником яких є ОСОБА_5 .

Як вбачається з матеріалів, метою накладення арешту є збереження речових доказів, оскільки зазначене майно може містити відомості, які мають значення для кримінального провадження, оскільки можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, а також можуть бути набуті протиправним шляхом.

Відтак, слідчий суддя бере до уваги доводи слідчого, що зазначені відомості мають значення для досудового розслідування та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Також слідчий суддя бере до уваги доводи прокурора, що, під час досудового розслідування ОСОБА_5 та його батько ОСОБА_10 викликалися для допиту у якості свідків, але відмовилися від надання будь-яких показань на підставі ст. 63 Конституції України.

3 огляду на викладене, у сторони обвинувачення наявні достатні підстави вважати, що зазначені земельні ділянки відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки можуть набуті кримінально протиправним шляхом, у зв?язку з чим постановою слідчого від 21.05.2024 їх визнано речовим доказом у цьому кримінальному провадженні..

Окрім цього, слідчий суддя також враховує, що законність ухвали про накладення арешту на майно перевірялась судом апеляційної інстанції, зокрема, що апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/25828/24-к залишено без задоволення.

Також слідчий суддя звертає увагу, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року №757/25828/24-к клопотання задоволено частково, лише в частині заборони розпорядження вказаним майном, що спростовує доводи заявника про грубе порушення його прав, зокрема, щодо користування вказаним майном.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, аналізуючи доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що зазначені доводи заявника не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно, обгрунтованість накладення якого перевірялось апеляційною інстанцією, та не доводять, що в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави, на які посилається заявник є предметом перевірки органу досудового розслідування у кримінальному провадженні у межах кримінального провадження № 0000768 від 18.04.2024, а сам арешт, накладений з метою збереження речових доказів по суті являє собою форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов?язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні та не пов?язується з особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, підстав для скасування арешту як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1