Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.01.2026 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , особи яка подала апеляційну скаргу ОСОБА_5 та його представника - адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді судове провадження 11-сс/4806/905/25 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.12.2025.

Цією ухвалою, відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, щодо зобов`язання вчинити певні дії та скасування постанови дізавача про закриття кримінального провадження № 0000330, внесеного 07.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

З матеріалів судового провадження вбачається, що 21.11.2025 ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на бездіяльність старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, щодо зобов`язання вчинити певні дії та скасування постанови дізавача від 18.09.2025 про закриття кримінального провадження № 0000330 від 07.05.2025, у зв`язку з її незаконністю та необґрунтованістю.

Скарга мотивована тим, що 20.11.2025 на електронну адресу ОСОБА_5 надійшло повідомлення про те, що його процесуальний статус у кримінальному провадженні був визначений як свідок, тому отриманя постанови про закриття кримінального провадження до його прав не належить. Таким чином, 18.09.2025 йому стало відомо про закриття старшим дізнавачем СД капітаном поліції ОСОБА_7 кримінального провадження № 0000330 на підcтаві п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, і про те, що проведення будь-яких слідчих розшукових дій у закритому кримінальному провадженні не здійснюється. Вважає вказану постанову про закриття кримінального провадження незаконною, оскільки така винесена внаслідок неповноти досудового розслідування всупереч вимогам чинного законодавства. Зазначає, що 11.06.2024 об 11 год 55 хв стався нещасний випадок на території АЗС ТОВ «У.П. Інтернешинал Трейд» у с.м.т Чинадієво Мукачівського району Закарпатської області, а саме пожежа, внаслідок якої ОСОБА_5 зазнав тяжких тілесних ушкоджень, частково втратив працездатність. 18.12.2024 МСЕК ОСОБА_5 визнано інвалідом з 50% втратою працездатності. Щодо цієї події було складено акт про нещасний випадок, копію якого скаржник побачив під час здійснення провадження у Галицькому суді м. Львова, і з його змісту дізнався, що нібито причиною аварії стала його неправомірна поведінка, яка полягала у тому, що він порушив вимоги Інструкції про охорону праці. Крім того, у протоколі про ознайомлення ОСОБА_5 з текстом Інструкції та інших документах щодо проходження ним інструктажів з техніки безпеки стоїть не його підпис. У зв`язку з чим, він звернувся до поліції з відповідною заявою про вчинення підроблення підпису,

-3-

тобто внесення неправдивої інформації невідомими особами у службові документи. До звернення надав наявні у нього копії протоколів та підписів про нібито ознайомлення з вимогами техніки безпеки у галузі охорони праці. 07.05.2025 відомості про цей злочин було внесено за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань і розслідування було розпочато. ОСОБА_5 був опитаний старшим дізнавачем ОСОБА_7 і написав клопотання про витребування у ТОВ «СИСТЕМА-ЛОГІСТИКА» оригіналів відповідних документів, з метою проведення почеркознавчої експертизи, яке було задоволено. Старший дізнавач ОСОБА_8 повідомив, що документи відправлені поштою. Станом на вересень 2025 року оригінали документів, у яких було підроблено підпис, не надійшли, як пояснив дізнавач, вони були втрачені поштою. Надалі ОСОБА_5 заявив клопотання про допит як свідків інших водіїв, з якими працював, клопотав про надання інформації про стан розслідування. Скаржник зазначає, що з моменту подання заяви про вчинення щодо ОСОБА_5 кримінального правопорушення у нього наявний статус потерпілого з усіма правами, передбаченими КПК України, в тому числі і щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Доказом подання заяви є сама заява з відміткою про реєстрацію в органах поліції та талон про внесення відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Наголошує на тому, що він є саме потерпілим у цьому кримінальному провадженні. Така помилка, чи свідома (умисна) незаконність дій старшого дізнавача призвела до того, що ОСОБА_5 не вручена постанова про закриття кримінального провадження, яку вважає незаконною і такою, що має бути скасована.

Відмовляючи у задоволені скарги, слідчий суддя ухвалу мотивував тим, що дізнавач СД Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області області здійснив всі необхідні слідчі та процесуальні дії, зібрав матеріали, та на підставі їх повного правового аналізу, прийняв остаточне процесуальне рішення про закриття кримінального провадження. Оскаржувана постанова про закриття кримінального провадження в цілому відповідає вимогам ст. 110 КПК України та вжито всіх необхідних заходів для забезпечення повного та всебічного досудового розслідування, за наслідком чого прийнято процесуальне рішення про закриття кримінального провадження, в якому зазначено зміст обставин, що слугували підставами для прийняття такого процесуального рішення, мотиви прийняття та їх обґрунтування (п. 2 ч. 5 ст.10 КПК України). Винесена дізнавачем постанова 18.09.2025 ґрунтується на вимогах закону, належно зібраних та допустимих доказах, які не спростовуються обставинами, викладеними в поданій скарзі. Таким чином, дізнавач правомірно визначив перелік слідчих дій, проведення яких забезпечило з`ясування наявності чи відсутності складу злочину.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді від 15.12.2025, скаргу задовольнити, визнати незаконними дії старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, щодо визнання його свідком, а не потерпілим у кримінальному провадженні, скасувати постанову про закриття кримінального провадження № 0000330 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України від 18.09.2025, як незаконну, без встановлення дійсних обставин кримінального провадження. Вказує на те, що для перевірки його заяви дізнавач мав призначити проведення почеркознавчої експертизи на предмет відповідності його підпису тому підпису, який містився у вищезгаданих журналах і Інструкції. Предметом дослідження мали стати саме оригінали документів, які були втрачені під час пересилання їх поштою. Дізнавач і слідчий суддя не встановили обставин втрати цих оригіналів документів, дізнавач не здійснив їх розшук, а слідчий суддя обмежився тим, що погодився з такою втратою, замінивши їх показаннями водіїв, які нібито бачили, що він підписував журнал. Проте факт невідповідності його підпису підписам у журналі і

-3-

протоклі вирішується тільки шляхом застосування спеціальних знань, тобто шляхом проведення почеркознавчої експертизи, чого дізнавачем зроблено не було і оригінали документів вилучено не було. Покази свідків, які покладені дізнавчем в основу постанови про закриття кримінального провадження, не є належними та допустимими, оскільки таким доказом є лише висновок почеркознавчої експертизи. Слідчий суддя допустив істотні порушення норм кримінально-процесуального закону, позбавив його права на захист у кримінальному провадженні як потерпілого, не забезпечив йому доступ до матеріалів кримінального провадження, в наслідок чого його процесуальні права були істотно обмежені.

Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, неявка якого, з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України, не перешкоджає його розгляду. При цьому враховується, що прокурор належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а також те, що від нього не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин його неявки.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_5 та його представника-адвоката ОСОБА_6 , які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України.

За приписами п. 18 ст. 3, ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.

Проте оскаржувана ухвала слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.12.2025, не відповідає наведеним законодавчим приписам.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (п. 8 ч. 3 ст. 129 Конституції України, ст. 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VIII від 02.06.2016).

Наведені правові норми мають своє відображення у пунктах 1, 2, 17 частини першої статті 7 КПК України, де зазначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Законність і обґрунтованість рішень слідчого судді, прийнятих на досудовому розслідуванні, може бути забезпечено можливістю їх оскарження в апеляційному порядку. Тому передбачене главою 26 КПК України право на оскарження ухвал слідчого судді під час досудового розслідування є важливою гарантією забезпечення захисту прав та законних інтересів учасників кримінального провадження й процесуальним інструментом виправлення судової помилки на цьому етапі кримінального провадження і відповідає його завданням, передбаченим ст. 2 цього Кодексу.

Перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування в апеляційному порядку, викладено в частинах 1, 2 статті 309 КПК України. Це ухвали, які стосуються обмеження свободи та особистої недоторканності, арешту майна, тимчасового доступу до певних речей і документів, відсторонення від

-4-

посади, а також ухвали про відмову у здійсненні спеціального досудового розслідування, про відмову в задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора або відмову у відкритті провадження у ній.

Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України, інші ухвали слідчого судді, крім зазначених у цій статті, оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. Тобто у випадку незгоди сторін з іншими ухвалами слідчого судді законність останніх підлягає перевірці судом першої інстанції під час підготовчого провадження.

Згідно з ухвалою слідчого судді від 15.12.2025, скарга ОСОБА_5 на бездіяльність старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, щодо зобов`язання вчинити певні дії та скасування постанови дізавача про закриття кримінального провадження № 0000330, внесеного 07.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, залишена без задоволення.

При цьому слідчий суддя зазначив, що дізнавач СД Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області здійснив всі необхідні слідчі та процесуальні дії, зібрав матеріали, та на підставі їх повного правового аналізу, прийняв обґрунтоване остаточне процесуальне рішення про закриття кримінального провадження. Винесена дізнавачем постанова 18.09.2025 ґрунтується на вимогах закону, належно зібраних та допустимих доказах, які не спростовуються обставинами, викладеними в поданій скарзі.

При цьому слідчим суддею не з`ясовано фактів, викладених у скарзі ОСОБА_5 та взагалі не дано будь-якої оцінки діям службових осіб, що оскаржує заявник, зокрема не з`ясовано, які незаконні дії старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області послугували визнанню його свідком, а не потерпілим у кримінальному провадженні, тим самим позбавивши заявника права на захист у кримінальному провадженні як потерпілого, не забезпечивши йому доступ до матеріалів кримінального провадження, внаслідок чого його процесуальні права зазнали істотних обмежень.

Більш того, резолютивна частина ухвали не містить рішення щодо вимог скарги про визнання незаконними дій старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 0000330 від 07.05.2025 щодо визнання ОСОБА_5 свідком, а не потерпілим та у зв`язку з цим істотне порушення вимог КПК України.

За таких підстав колегія суддів приходить до висновку, що рішення слідчого судді про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_5 не вирішує по суті поставлені у скарзі процесуальні вимоги, а тому є невмотивованим та передчасним.

Разом з тим апеляційний суд зауважує, що згідно ст. 306 КПК України повноваження з первинного розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування покладені на слідчих суддів суду першої інстанції, а згідно зі ст. 309, 392 цього Кодексу на суди апеляційної інстанції покладаються повноваження з перегляду рішень слідчих суддів за наслідком розгляду відповідних скарг.

Ураховуючи, що прийняття рішення стосовно відкриття провадження за скаргою, відповідно до змісту ст. 304 КПК України, а також розгляд та прийняття ухвали за наслідком розгляду відповідної скарги згідно вимог ст. 306, 307 цього Кодексу, є прерогативою слідчого судді суду першої інстанції і, за змістом ст. 407 КПК України, не входить до повноважень апеляційного суду, то розгляд її по суті апеляційним судом буде суперечити вимогам ст. 129 Конституції України, а тому матеріали за скаргою підлягають поверненню до того ж суду для розгляду скарги по суті зі стадії її прийняття.

-5-

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді про залишення без задоволення скарги ОСОБА_5 постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та не відповідає вимогам процесуального закону, а тому підлягає скасуванню, а матеріали за скаргою направленню до суду першої інстанції на новий розгляд слідчим суддею в іншому складі, під час якого слід урахувати наведене й ухвалити рішення, яке відповідає вимогам ст. 307 КПК України, у зв`язку з чим апеляційна скарга ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню.

Вимоги апеляційної скарги ОСОБА_5 про визнання незаконними дій старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, щодо визнання його свідком, а не потерпілим у кримінальному провадженні та скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0000330 від 18.09.2025 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, на цій стадії апеляційного розгляду не підлягають до задоволення.

При прийнятті рішення колегія суддів, враховує вимоги ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 412, 415, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.12.2025, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність старшого дізнавача СД Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області, щодо зобов`язання вчинити певні дії та скасування постанови дізнавача, - скасувати і призначити новий розгляд скарги ОСОБА_5 у суді першої інстанції в іншому складі.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді