УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про накладення арешту на майно

Справа № 712/13919/25

Провадження №1-кс/712/4851/25

10 жовтня 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003137 від 22.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0003137 від 22.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що Досудовим розслідуванням встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_4 про те, що 15.09.2025 невстановлена особа, в умовах воєнного стану перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , викрала мобільний телефон XIAOMI REDMI A5. Сума збитку встановлюється. (ЄО-86099 від 21.09.2025).

08.10.2025. в період часу з 14 год. 50 хв. по 15 год. 20 хв. добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон «XIAOMI REDMI A5», що викрала21.09.2025 за адресою: Черкаська обл., с. Слобода, вул. І. Іделя, 96. Даний мобільний телефон марки «XIAOMI REDMI A5», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , що поміщений до сейф-пакету № NPU 5064589.

Постановою слідчого Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, вищевказані вилучені предмети, а саме:мобільний «XIAOMI REDMI A5», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , що поміщений до сейф-пакету № NPU 5064589 визнано речовим доказом, оскільки він відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а саме є об`єктом кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

На даний час органом досудового розслідування встановлено підстави вважати, що відмова в накладенні арешту на вищевказані речі, не забезпечить виконання завдання кримінального провадження.

Разом із цим, не застосування заборони користування та розпорядження вказаним майном призведе до його приховування, знищення, використання чи передачі.

У відповідності до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Окрім того, відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, забезпечення подальшого проведення ряду судових експертиз по дослідженню речових доказів.

У судове засідання прокурор не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Володілець майна у судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Звертаючись до слідчого судді з указаним клопотанням, прокурор просив накласти арешт на майно з метою його збереження та забезпечення подальшого проведення ряду судових експертиз по дослідженню речових доказів.

Частиною 3 статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до положень ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Слідчим суддею встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_4 про те, що 15.09.2025 невстановлена особа, в умовах воєнного стану перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , викрала мобільний телефон XIAOMI REDMI A5. Сума збитку встановлюється. (ЄО-86099 від 21.09.2025).

08.10.2025. в період часу з 14 год. 50 хв. по 15 год. 20 хв. добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон «XIAOMIREDMIA5», що викрала21.09.2025 за адресою: Черкаська обл., с. Слобода, вул. І. Іделя, 96. Даний мобільний телефон марки «XIAOMIREDMIA5», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , що поміщений до сейф-пакету № NPU 5064589.

Постановою слідчого Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 09.10.2025 р., вищевказані вилучені предмети, а саме: мобільний «XIAOMI REDMI A5», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , що поміщений до сейф-пакету № NPU 5064589 визнано речовим доказом, оскільки він відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а саме є об`єктом кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, з метою збереження речових доказів, забезпечення подальшого проведення ряду судових експертиз по дослідженню речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищевказане майно, а відтак клопотання слідчого підлягає до задоволення.

Оцінюючи дотримання права кожної особи на мирне володіння своїм майном, декларованого ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя зважає на те, що накладення арешту у даному кримінальному провадженні становить втручання у право власності, однак таке втручання на даним час є виправданим з огляду на суспільний інтерес, який у даному конкретному випадку стосується результату розслідування у даному кримінальному провадженні обставин вчинення кримінального правопорушення проти довкілля.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 167, 170, 171, 369, 372 КПК України слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: мобільний «XIAOMI REDMI A5», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , що поміщений до сейф-пакету № NPU 5064589 та що належить потерпілій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вилучений в ході огляду 08.10.2025 в період часу з 14 год. 50 хв. по 15 год. 20 хв.

Визначити місцем зберігання арештованого майна, а саме: мобільний «XIAOMI REDMI A5», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , що поміщений до сейф-пакету № NPU 5064589- камеру схову Черкаського районного управління Національної поліції в Черкаській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5