Справа № 643/9426/20
Провадження № 1-кс/643/7292/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.12.2025 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005982 від 04.11.2020, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України

ВСТАНОВИВ

В провадженні Салтівського районного суду міста Харкова (головуюча суддя ОСОБА_6 ) перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 (обвинувачений) у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України (справа № 643/9426/20).

23.12.2025 захисником обвинуваченого ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 подано заяву про відвід судді ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні.

В обґрунтування заяви зазначено, що 18.12.2025 о 14-30 год. в м. Харкові сталась ДТП, учасниками якої стали обвинувачений, з одного боку, та ОСОБА_7 , який є чоловіком судді ОСОБА_6 , з іншого боку. Зазначена обставина, на думку сторони захисту, вказує на особисту зацікавленість судді, що в майбутньому буде впливати на незаконність дій судді, а також винесення вироку відносно обвинуваченого, що загалом викликає сумніви щодо неупередженості судді. Посилаючись на вищенаведене та право обвинуваченого на справедливий суд, захисник заявив відвід.

Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні 29.12.2025 заяву про відвід та викладені в ній доводи підтримали в повному обсязі. Зазначили, що на їх думку після ДТП ставлення судді ОСОБА_6 до обвинуваченого змінилось в гірший бік.

У судовому засіданні 29.12.2025 прокурор заперечувала проти відводу судді ОСОБА_6 . В обґрунтування зазначила, що обставини ДТП не є підставою для відводу судді та не вплинуть на її неупередженість при прийнятті рішення у даній справі.

Від судді Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 надійшла заява, в якій остання просить розглядати заяву про її відвід за її відсутності. Щодо ухвалення рішення за наслідками розгляду заяви покладається на розсуд суду. У цій же заяві суддя ОСОБА_6 повідомила, що ОСОБА_7 є її чоловіком та титульним власником транспортного засобу «Hyundai Sonata», державний номерний знак НОМЕР_1 . Під час ДТП, про яку йдеться у заяві про відвід, транспортний засіб перебував на парковці за місцем роботи її чоловіка, коли чоловік перебував на своєму робочому місці.

Перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя підлягає відводу (самовідводу), визначений ст. 75, 76 КПК України.

Відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ч. 1 ст. 7 вказаного вище Закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положеннями п. 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У Коментарі до Кодексу суддівської етики зазначено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 по справі № 277/599/15-к, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»). У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

З матеріалів справи судом встановлено, що в провадженні судді ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 544323, 18.12.2025 о 14-32 год. в м. Харкові по вул. Івана Камишева, буд. 5, ОСОБА_4 , керуючи автомобілем «КІА», державний номерний знак НОМЕР_2 , під час руху заднім ходом не переконався, що це буде безпечно і не створить перешкод іншим учасникам дорожнього руху, не звернувся за допомогою до сторонніх осіб, внаслідок чого здійснив наїзд на автомобіль «Hyundai Sonata», державний номерний знак НОМЕР_1 , що стояв (власник ОСОБА_7 ). Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічних пошкоджень. У протоколі ОСОБА_4 зазначений в якості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, ОСОБА_7 в якості потерпілого.

Ту обставина, що ОСОБА_7 є чоловіком судді ОСОБА_6 та власником вказаного вище автомобіля «Hyundai Sonata», за участю якого відбулась ДТП, суддя ОСОБА_6 підтвердила у письмовій заяві.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участі у кримінальному провадженні в тому числі і за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Суд враховує, що виходячи з протоколу про адміністративне правопорушення, а також пояснень обвинуваченого та судді ОСОБА_6 , обвинувачений та чоловік судді ОСОБА_6 є учасниками справи про адміністративне правопорушення. Внаслідок ДТП чоловіку судді ОСОБА_6 згідно з протоколом про адміністративне правопорушення завдано матеріальної шкоди.

Таким чином, виходячи з даних протоколу про адміністративне правопорушення, обвинувачений завдав матеріальної шкоди чоловіку судді ОСОБА_6 внаслідок пошкодження автомобіля останнього.

Згідно з доданої до заяви про відвід декларації судді ОСОБА_6 , а також загальнодоступних даних Єдиного державного реєстру декларацій, автомобіль «Hyundai Sonata» був придбаний чоловіком судді ОСОБА_6 під час шлюбу з останньою.

Ураховуючи наведене та приписи ст. 60 СК України, ч. 3 ст. 368 ЦК України, презюмується, що вказаний вище автомобіль є об`єктом спільної сумісної власності судді ОСОБА_6 та її чоловіка ОСОБА_7 .

Таким чином, виходячи з даних протоколу про адміністративне правопорушення, внаслідок ДТП, яке згідно з протоколом сталось з вини обвинуваченого, спричинена шкода в тому числі майну судді ОСОБА_6 . Інакше кажучи, виходячи з даних протоколу про адміністративне правопорушення, обвинувачений спричинив майнову шкоду в тому числі судді ОСОБА_8 .

Крім того, суд враховує, що в ході розгляду справи про адміністративне правопорушення обвинувачений та чоловік судді ОСОБА_6 , виходячи з їх процесуального статусу, можуть мати протилежні процесуальні інтереси.

Ураховуючи наведене, з метою забезпечення відсутності будь-яких сумнівів щодо об`єктивності, неупередженості та безсторонності судді ОСОБА_6 під час розгляду кримінального провадження відносного обвинуваченого, як з точки зору учасників судового провадження, так і з точки зору будь-якого стороннього спостерігача, надання додаткових гарантій об`єктивної безсторонності судді та забезпечення довіри осіб, які беруть участь у справі, до ухваленого в справі судового рішення, вважаю за необхідне задовольнити заявлений судді ОСОБА_6 відвід.

Керуючись ст. 75, 76, 81, 369-372 КПК України

УХВАЛИВ

Заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005982 від 04.11.2020, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України (справа № 643/9426/20, провадження № 1-кп/643/36/25) задовольнити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст. 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено в приміщенні Салтівського районного суду міста Харкова 02.01.2026 о 14-00 год.

Суддя ОСОБА_1