УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання детектива про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 420 240 000 000 004 22 від 21.03.2024, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Шахтарська Донецької області, громадянин України, українець, з вищою освітою, директор ТОВ «Оператор Енергії», перебуває у зареєстрованому шлюбі, має двох неповнолітніх дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 , остання з яких має інвалідність, зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 , мешкає за адресою - АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

у с т а н о в и в :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 28.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 191 КК України, відповідно до якої останній, обіймаючи посаду директора ТОВ «Оператор Енергії», являючись службовою особою, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, у період 2021 року, шляхом безпідставного укладання додаткових угод до договору № 37 про постачання електричної енергії споживачу, укладеного 05.04.2021 між ТОВ «Оператор Енергії» (Постачальник) та Квартирно-експлуатаційним відділом міста Одеса (Споживач), зокрема, № 2 від 18.08.2021, № 4 від 01.09.2021, № 5 від 24.09.2021, № 6 від 11.10.2021, № 7 від 16.11.2021, № 8 від 23.11.2021, які значно змінюють істотні умови до основного договору, що призвело до постачання електричної енергії КЕВ м. Одеса за завищеними цінами, вчинив заволодіння чужим майном (бюджетними коштами) на загальну суму 2 583 185,17 грн., що є особливо великим розміром.

На думку детектива, існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисники заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили відмовити у задоволенні клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши надані учасниками судового засідання матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя не повинен ставити під сумнів надані органом досудового розслідування докази та пред`являти до них таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення, однак, зобов`язаний їх дослідити та оцінити.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується обґрунтованість висунутої ОСОБА_4 підозри.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вчинити дії з метою ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «Бекчієв проти Молдови» зазначив, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Також, є актуальним ризик можливого здійснення підозрюваним незаконного впливу на інших підозрюваних та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Водночас, оцінюючи можливість перешкоджання кримінальному провадженню, вчинення інших кримінальних правопорушень чи продовження того, у якому підозрюється, слідчий суддя, враховуючи особисті дані підозрюваного, його поведінку під час досудового розслідування та наявність належних гарантій процесуального контролю, вважає ризик малоймовірним.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що дійсно існують ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного.

Водночас слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наведеним ризикам.

Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, наявність у нього утриманців, репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.

Слідчий суддя, враховуючи наявність у ОСОБА_4 сталої репутації, постійного місця мешкання, сім`ї, двох неповнолітніх дітей на утриманні, одна з яких має інвалідність, приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поклавши на нього обов`язок - не залишати житло за адресою - АДРЕСА_2 , у період з 22.00 год. по 06.00 год. наступної доби (за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та/або прибуття до укриття/бомбосховища, обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога»).

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати за першою вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді, суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-не відлучатись без дозволу слідчого (детектива), прокурора, суду (залежно від стадії кримінального провадження) за межі міста Одеси;

-повідомляти слідчого (детектива), прокурора, суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну місця мешкання та/або роботи;

-утриматися від спілкування з підозрюваним ОСОБА_8 та свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ;

-здати на зберігання детективу свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем мешкання ОСОБА_4 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 28 жовтня 2025 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1