КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа № 552/5860/25
Провадження № 1-кс/552/142/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.26

21 січня 2026 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава клопотання прокурора Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Полтави 20.01.2026 звернувся прокурор Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000003 від 29.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

У клопотанні прокурор просить накласти арешт на вилучені при проведенні 15.01.2026 обшуку за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 шляхом позбавлення права на користування, відчуження, розпорядження ними, а саме на мобільні телефони iPhone 14 Pro з сім-карткою Vodafone НОМЕР_1 , iPhone SE з сім-карткою Vodafone НОМЕР_2 та iPhone 7 з сім-карткою Vodafone 54907M848 та iРаd MXAX2FD/A s/n НОМЕР_3 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000003 від 29.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи Департаменту з питань цивільного захисту та оборонної роботи Полтавської міської ради, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану та з використанням службового становища всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди для ТОВ «Зед-Мобайл», уклали з останнім договір про закупівлю № 236/23 від 22.12.2023 на постачання квадрокоптерів DJI Mavic 3 Fly More Combo (80 шт.) та AUTEL EVO MAX 4T PROTECT+ (10 шт.) за штучно завищеними цінами.

Унаслідок порушень під час проведення процедури закупівлі було забезпечено перемогу ТОВ «Зед-Мобайл», після чого 27.12.2023 на рахунки товариства перераховано кошти у повному обсязі, чим бюджету Полтавської міської територіальної громади завдано матеріальних збитків на суму 2 601 030 грн.

Під час моніторингу цін у межах процедури закупівлі були використані комерційні пропозиції ТОВ «Фінансово-промислова компанія «Ресурсгруп» та ФОП ОСОБА_5 , які містили штучно завищені ціни на зазначені квадрокоптери. Водночас відповідно до офіційних листів цих суб`єктів господарювання вони не мали фінансово-господарських відносин із Департаментом та ТОВ «Зед-Мобайл», не здійснювали операцій з продажу квадрокоптерів та не укладали договорів на їх поставку у відповідний період.

Разом із тим під час огляду мобільного телефону директора ТОВ «Зед-Мобайл» ОСОБА_6 встановлено листування у застосунку «Signal» з ОСОБА_4 , з якого вбачається, що саме останній надав дані ТОВ «ФПК «Ресурсгруп» та ФОП ОСОБА_5 для формування та направлення запитів щодо комерційних пропозицій.

15.01.2026 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави, проведено обшук за місцем тимчасового проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення якого виявлено та вилучено належні останньому мобільні телефони iPhone 14 Pro з сім-карткою Vodafone НОМЕР_1 , iPhone SE з сім-карткою Vodafone НОМЕР_2 , iPhone 7 з сім-карткою Vodafone 54907M848 та iРаd MXAX2FD/A s/n НОМЕР_3 , які мають код-паролі логічного захисту, а також знаходяться у стані виходу з облікового запису користувача, що унеможливлює проведення огляду інформації у повній мірі, включаючи дані смс-повідомлень, графічних та текстових повідомлень, які пересилалися та отримувалися з використанням застосунків Whatsapp, Viber, Telegram, Signal та інших без застосування спеціальних технічних засобів.

15.01.2026 року постановою старшого детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області ОСОБА_7 вказані документи визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Оскільки вказані речі мають значення речових доказів у цьому кримінальному провадженні та є носіями доказової інформації (містять відомості про контакти, вхідні та вихідні дзвінки, повідомлення, файли фото- та текстового характеру ОСОБА_4 ), з метою забезпечення їх збереження прокурор просить накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав письмову заяву з проханням розглянути клопотання про арешт майна за його відсутності та зазначив, що підтримує подане клопотання і просить його задовольнити (а.с. 28).

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з?явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином. Водночас 21.01.2026 до суду надійшли письмові заперечення його представника адвоката ОСОБА_8 , у яких зазначено, що клопотання про накладення арешту на майно є необґрунтованим, оскільки органом досудового розслідування не доведено, що вилучене майно має ознаки речових доказів, не наведено конкретних підстав та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України, а також не обґрунтовано необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження. Захист вказує, що вилучені мобільні пристрої, у тому числі ті, які використовуються членами сім?ї, не містять доказової інформації, а їх арешт є непропорційним втручанням у право власності, що суперечить вимогам КПК України, Конституції України та практиці ЄСПЛ. Також у поданих запереченнях захист просив здійснити розгляд клопотання у судовому засіданні без участі власника майна та його представників (а.с. 25-27).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття у судове засідання слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази та матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з частиною 1 статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Матеріалами, доданими до клопотання, а саме: витягом з ЄРДР від 29.01.2025 (а.с. 5), копією ухвали Київського районного суду м. Полтави від 09.01.2026 (справа № 552/5860/25, провадження № 1-кс/552/52/26), відповідно до якої було надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 6-8), протоколом обшуку, проведеного 15.01.2026 у період часу з 07 год 42 хв до 09 год 20 хв за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 9-10), постановою старшого детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Полтавській області ОСОБА_7 про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 15.01.2026 (а.с. 11-12), протокоом огляду мобільного телефону IPhone SE, проведеного 21.01.2025 у період часу з 15 год 10 хв до 19 год 30 хв у службовому приміщенні адміністративної будівлі за адресою: м. Харків, вул. Мефодіївська, буд. 10, у ході якого встановлено листування у застосунку «Signal» між директором ТОВ «Зед-Мобайл» ОСОБА_6 та громадянином ОСОБА_4 , згідно якого останнім на прохання ОСОБА_6 надати 2 фірми щоб на них зробити запити комерційних пропозицій - повідомляються дані ТОВ «ФПК «Ресурсгруп» та ФОП ОСОБА_5 (а.с. 13-15), запиту головного спеціаліста сектору планування, обліку контролю і звітності ОСОБА_9 про надання інформації від 27.11.2023 (а.с. 16), комерційної пропозиції директора ТОВ «ФПК «РЕСУРСГРУП» ОСОБА_10 № 37 від 05.12.2023 (а.с. 17), комерційної пропозиції ФОП ОСОБА_5 № 06/12 від 06.12.2023 (а.с. 18), відповіді ОСОБА_5 від 13.08.2024 за вих. № 13/08/01, в якій останній повідомив, що не мав фінансово-господарських відносин з ТОВ «Зед-Мобайл» та Департаментом з питань цивільного захисту та оборонної роботи Полтавської міської ради, не здійснював станом на 06.12.2023 операції з продажу квадрокоптерів, у тому числі DJI Mavic 3 Fly More Combo, DJI Mavic 3t, AUTEL EVO MAX 4T PROTECT+, вони на балансі або зберіганні у ФОП ОСОБА_5 не перебували (а.с. 19), аналітичного продукту (висновку аналітика) БЕБ України від 31.03.2025 № 23.14/02-11/23.14/02-04/26-25, яким підтверджено факт придбання Департаментом квадрокоптерів DJI Mavic 3 Fly More Combo та AUTEL EVO MAX 4T PROTECT+ за завищеними цінами (а.с. 20-21), протоколом допиту свідка ОСОБА_4 від 20.01.2026, проведеного у період часу з 11 год 30 хв по 13 год 30 хв (а.с. 29-30) доведено наявність обґрунтованої підозри, що було вчинено кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000003 від 29.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Мобільні телефони iPhone 14 Pro з сім-карткою Vodafone НОМЕР_1 , iPhone SE з сім-карткою Vodafone НОМЕР_2 та iPhone 7 з сім-карткою Vodafone 54907M848 та iРаd MXAX2FD/A s/n НОМЕР_3 . визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000003 від 29.01.2025 (а.с. 11-12).

Отже, вказані документи мають значення для забезпечення кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що воно є доказом у кримінальному правопорушенні. Крім того, наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям, передбаченим статтею 98 КПК України, і підлягає арешту. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити його належному проведенню. На виконання вимог частини 1 статті 173 КПК України, слідчий у своєму клопотанні обґрунтував необхідність арешту зазначеного майна, а також довів наявність ризиків, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України.

Як вбачається із клопотання прокурора, накладення арешту на вилучене майно він обґрунтовує як необхідну процесуальну міру для забезпечення всебічного, повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального правопорушення. Зазначене обумовлено потребою збереження речових доказів та можливістю їх використання під час проведення подальших слідчих (розшукових) дій.

На даному етапі досудового розслідування наявні потреби кримінального провадження виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою належного його забезпечення. При цьому слідчий суддя на цій стадії не має повноважень вирішувати питання, які підлягають розгляду судом під час розгляду справи по суті, зокрема не має права оцінювати докази з точки зору їх достатності чи допустимості для встановлення вини або невинуватості фізичної чи юридичної особи. Завдання слідчого судді полягає у здійсненні розумної оцінки сукупності наданих матеріалів на предмет наявності вірогідних даних про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, що є достатньою підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000003 від 29.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 15.01.2026 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 , а саме: мобільний телефон iPhone 14 Pro з сім-карткою Vodafone НОМЕР_1 ; мобільний телефон iPhone SE з сім-карткою Vodafone НОМЕР_2 ; мобільний телефон iPhone 7 з сім-карткою Vodafone 54907M848; iPad MXAX2FD/A, s/n НОМЕР_3 до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Визначити місцем зберігання вказаних речових доказів кімнату зберігання речових доказів ТУ БЕБ у Полтавській області за адресою: м. Полтава, вул. Решетилівська, 47 до 21 березня 2026 року включно, протягом якого надати стороні обвинувачення строк для здійснення їх огляду, зняття виявленої інформації на електронні носії спеціалістами (експертами) в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містять на вказаних носіях, для залучення до матеріалів кримінального провадження № 0000003 від 29.01.2025, а з 22 березня 2026 року зобов`язати ТУ БЕБ у Полтавській області передати на відповідальне зберігання всі вказані речові докази ОСОБА_4 та попередити його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали негайно направити прокурору, ТУ БЕБ у Полтавській області та власнику майна ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що відповідно до статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Полтавського апеляційного суду з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1