УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000916 від 29.08.2025 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, м. Одеса, з середньою освітою, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , займаючого посаду водія-кіномеханіка клубу військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», раніше не судимого,-

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В рамках вказаного кримінального провадження, 17.09.2025 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 КК України, за кваліфікуючими ознаками: пособництво у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно за попере дньою змовою групою осіб, у виеликих розмірах, в умовах воєнного стану;

- ч. 4 ст. 409 КК України, за кваліфікуючими ознаками: ухилення військовослужбовцем від несення обов`язків військової служби шляхом іншого обману, вчинене в умовах воєнного стану.

Наразі відносно підозрюваного діє запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 400 (чотириста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 211 200 (один мільйон двісті одинадцять тисяч двісті) гривень, строк дії якого спливає 01.11.2025.

28.10.2025 на підставі постанови в.о. керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000916 від 29.08.2025 продовжено до 3 (трьох) місяців, а саме до 17.12.2025.

Оскільки ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлені слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 продовжують існувати, а завершити досудове розслідування до завершення строку дії запобіжного заходу відносно підозрюваного не видається за можливе, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді із клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави в розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

У судовому засіданні:

Прокурор оголосив подане клопотання, його вимоги підтримав та просив задовольнити. Долучив копію постанови про продоження строку досудового розслідування від 28.10.2025.

Захисник підозрюваного заперечував проти продовження запобіжного заходу, просив зменшити розмір застави до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму. Крім того, просив врахувати, що ОСОБА_4 наразі співпрацює зі слідством, має на утриманні матір.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 17.09.2025 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування. Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується, зокрема: протоколами допиту свідків, які повідомили про обставини відсутності за місцем несення служби військовослужбовців в/ч НОМЕР_1 та причетності посадових осіб вч НОМЕР_1 до підроблення документів для грошових виплат зазначеним військовослужбовцям; інформацією з Пенсійного фонду України; інформацією з Головного управління ДПС в Одеськійобласті; протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій знаття інформації з електроннихкомунікаційних мереж.

На підставі зазначеного, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення матеріали, які долучені до клопотання, на даній стадії досудового розслідування доводять обґрунтованість підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України.

Також, обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 перевірялася під час першочергового застосування запобіжного заходу відносно нього.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення кримінальних правопорушень.

18.09.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від відносно підозрюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 400 (чотириста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 211 200 (один мільйон двісті одинадцять тисяч двісті) гривень, строк дії якого спливає 01.11.2025.

Сторона обвинувачення посилається на те, що завершити досудове розслідування до моменту спливу запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , тобто до 01.11.2025, не представляється можливим, у зв`язку із чим, 28.10.2025 на підставі постанови в.о. керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000916 від 29.08.2025 продовжено до 3 (трьох) місяців, а саме до 17.12.2025.

З огляду на що, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.

При вирішенні питання щодо продовження існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у їх вчиненні, слідчий суддя вважає доведеним стороною обвинувачення продовження існування ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.

Також, з огляду на те, що підозрюваному відомі анкетні дані свідків, на показання яких сторона обвинувачення посилається в обґрунтування пред`явленої йому підозри та які в подальшому будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про актуальність на даний час ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу підозрюваним на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя вказує на необґрунтованість доводів сторони обвинувачення щодо існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки стороною обвинувачення не було зазначено та документально підтверджено існування нових обставин, яким би не надавалася правова оцінка слідчим суддею при вирішенні питання першочергового застосування міри запобіжного заходу відносно підозрюваної особи.

Викладене в сукупності, свідчить про наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлення продовження ризиків.

Крім того, слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження. Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України, а також продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку останнього можливо шляхом продовження дії відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Щодо обставин, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_8 відповідного розміру застави, слдічий суддя зазначає наступне.

Слідчий суддя не може залишити поза увагою те, що у клопотанні сторона обвинувачення зазначає про те, що 17.10.2025 в ході допиту підозрюваного ОСОБА_4 , останній вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав та надав правдиві покази, що викривають інших дії учасників у вчиненні кримінального правопорушення. У зв`язку з чим, відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, необхідно визначити заставу у розмірі не менше двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у розмірі 60 560 гривень.

При цьому, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 18.09.2025 у якості альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, визначено розмір застави у розмірі 400 (чотириста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 211 200 (один мільйон двісті одинадцять тисяч двісті) гривень. Так, в обґрунтування вказаного розміру застави слідчий суддя зазначав про встановлений ступінь процесуальних ризиків, які є високими, а також характер інкримінованих ОСОБА_4 дій, що пов`язані із ухиленням від військової служби, а також із заволодінням коштів державного бюджету, що були спрямовані на оборону.

Разом з тим, наразі сторона обвинувачення, мотивуючи можливість зменшення раніше визначеного розміру застави у 20 (двадцять) разів, посилається лише на визнання вини ОСОБА_4 та надання ним в ході його допиту викривальних показань, при цьому, не зазначаючи про виникнення нових обгрунтованих обставин, а також хоча б про зменшення раніше встановлених ризиків, ступінь яких слідчим суддею першочергово був визначений як високий та враховувався як один із факторів для визначення розміру застави, що перевищує межі, передбачені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України. Проте, наразі слідчий у клопотанні, навпаки, стверджує не про мінімізацію раніше встановлених ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України на користь підозрюваного, а ще й про існування додаткового ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, який знову ж таки слідчим суддею при першочерговому застосуванні міри запобіжного заходу не був встановлений.

Крім того, прокурор,користуючись наданими йому процесуальними правами, які відповідають загальній засаді кримінального провадження у вигляді диспозитивності, щодо можливості зменшення раніше встановленого розміру застави, додаткового обґрунтування клопотання в цій частині слідчому судді не навів, обмежившись доводами, викладеними у клопотанні.

Таким чином, слідчий суддя зазначає, що враховуючи, продовження існування раніше встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 409 КК України, обставини їх вчинення, особу підозрюваного та його майновий стан, слідчий суддя приходить до переконання, що раніше обраний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного під загрозою звернення застави в дохід держави та може забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, у випадку її внесення, а тому такий розмір застави зміні не підлягає.

У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи те, що ризики не зникли та продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з утриманням в ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком до 17.12.2025, в межах строку досудового розслідування.

Визначений розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 400 (чотириста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 211 200 (один мільйон двісті одинацять тисяч двісті) гривень залишити без змін.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 17.12.2025, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

- повідомляти, слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до ГУ ДМС в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1