Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/258/26
Провадження № 1-кс/644/71/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 р. м. Харків

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , володільця майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

14.01.2026 до слідчого судді Індустріального районного суду м. Харкова надійшло вищевказане клопотання прокурора.

У клопотанні прокурора зазначено, що в провадженні СВ ВП №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження №0000045 від 10.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.01.2026 о 11:30 год. засуджений ОСОБА_4 , відбуваючи покарання у ДУ «Харківська виправна колонія № 43», що розташована за адресою: м. Харків, вул. Таджитська, 17, перебуваючи у приміщенні кабінету начальника дільниці соціальної реабілітації, надав начальнику дільниці соціальної реабілітації, капітану внутрішньої служби ОСОБА_5 , неправомірну вигоду у розмірі 5 000 гривень, за вчинення вказаною службовою особою дії в його інтересах, з використанням службового становища, а саме отримання дозволу на проведення тривалого побачення з особою, яке не передбачено законом.

Допитаний у якості свідка начальник дільниці соціальної реабілітації ОСОБА_5 надав свідчення стосовно того, що 10.01.2026 перебуваючи у приміщенні свого службового кабінету у ДУ «Харківська виправна колонія № 43», до нього звернувся засуджений ОСОБА_4 з проханням, щодо отримання дозволу на тривале побачення зі своєю дівчиною - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , але враховуючи те, що чинним законодавством можливість тривалої зустрічі у даному випадку не передбачена, засудженому було відмовлено. У подальшому, засуджений ОСОБА_4 , перебуваючи у кабінеті начальника дільниці соціальної реабілітації, як суму неправомірної вигоди, поклав 5 000 гривень у папку, що знаходилась на столі ОСОБА_5 , для прийняття рішення останнім, щодо дозволу на тривале побачення ОСОБА_4 зі своєю дівчиною.

Не реагуючи на повідомлення начальника дільниці соціальної реабілітації ОСОБА_5 щодо відмови у отриманні неправомірної вигоди, а також передбаченої кримінальної відповідальності за надання неправомірної вигоди службовій особі, ОСОБА_4 свої протиправні дії не припиняв, а наполягав на зустрічі з дівчиною. Тоді, начальник дільниці соціальної реабілітації ОСОБА_5 , розуміючи, що ОСОБА_4 свої протиправні дії припиняти не бажає, повідомив про факт надання засудженим йому неправомірної вигоди керівництву ДУ «Харківська виправна колонія № 43», якими у свою чергу вже було повідомлено правоохоронні органи.

10.01.2026 у період часу з 13:07 год. по 13:58 год., проведено огляд приміщення службового кабінету начальника дільниці соціальної реабілітації у ДУ «Харківська виправна колонія № 43», що розташована за адресою: м. Харків, вул. Таджицька, 17, в ході якого серед іншого на столі в канцелярській папці виявлено грошові кошти на загальну суму 5 000 гривень: номіналом 500 гривень 6 банкнот (№ ЛЄ9141678, № А€8798909, № КИ7967171, № К30713502, № ЕВ3556268, № ЛГ8701989), номіналом 100 гривень 20 банкнот (№ УН8907449, № УЦ4425774, № УГ4772268, № ЄБ0891000, № АЛ9578855, № АМ0172922, № EE5773790, № ЄГ8654578, № Е39035853, № АЛ5141125, № АД4919957, № ЕД2358843, № ЄГ7642947, № ЯВ1897171, № ЄБ4121735, № ЄИ6652906, № УХ1712066, № ЄЖ4799202, № AB5078492, № AM5821418), які за результатом огляду вилучені.

Вилучені грошові кошти є предметом злочину, зберегли на собі сліди вчиненого правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, слідчим визнані речовими доказами за матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи, що перелічені речі є речовим доказом у кримінальному провадженні, та можуть бути використані як доказ факту вчинення злочину, не застування арешту на вказане майно може призвести до його знищення, відчуження, приховування, інших незаконних дій, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Володілець майна ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя встановив наступні обставини та дійшов до таких висновків.

10.01.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 369 КК України, за вищевказаними подіями, що підтверджується копією витягу з ЄРДР №0000045.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 10.01.2026 за адресою: вул. Таджицька, буд. 17, в ДУ «Харківська виправна колонія №43», в ході огляду в кабінеті начальника дільниці соціальної реабілітації вилучено грошові кошти в сумі 5000 грн.: номіналом 500 гривень 6 штук, купюри номіналом 100 гривень 20 штук. Купюра номіналом 500 гривень з № ЛЄ9141678, купюра номіналом 500 гривень з № АЄ8798909, купюра номіналом 500 гривень з № КИ7967171, купюра номіналом 500 гривень з № К30713502, купюра номіналом 500 гривень з № EB3556268, купюра номіналом 500 гривень з № ЛГ8701989, купюра номіналом 100 гривень з № УН8907449, купюра номіналом 100 гривень з № УЦ4425774, купюра номіналом 100 гривень з № УГ4772268, купюра номіналом 100 гривень № ЄБ0891000, купюра номіналом 100 гривень з № АЛ9578855, купюра номіналом 100 гривень з № AM0172922, купюра номіналом 100 гривень з № EE5773790, купюра номіналом 100 гривень з № ЄГ8654578, купюра номіналом 100 гривень з № Е39035853, купюра номіналом 100 гривень з № АЛ5141125, купюра номіналом 100 гривень з № АД 4919957, купюра номіналом 100 гривень з № ЕД2358843, купюра номіналом 100 гривень з № ЄГ7642947, купюра номіналом 100 гривень з № ЯВ 1897171, купюра номіналом 100 гривень з № ЄБ4121735, купюра номіналом 100 гривень з № ЄИ6652906, купюра номіналом 100 гривень з № УХ1712066, купюра номіналом 100 гривень з № ЄЖ4799202, купюра номіналом 100 гривень з № АB5078492, купюра номіналом 100 гривень з № AM5821418.

Постановою слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 10.01.2026 вищевказані предмети були визнані речовими доказами.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом, що передбачено ч. 1 ст. 167 КПК України.

Зі змісту ч. 2 ст. 167 КПК України вбачається, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може бути здійснене під час обшуку та огляду, що передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як встановлено в судовому засіданні, вказане в клопотанні майно було вилучено під час огляду місця події 10.01.2026. Зазначене клопотання про арешт майна спрямовано слідчим засобами поштового зв`язку на адресу суду наступного робочого дня 12.01.2026, тобто в межах строку, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частина 1 ст. 170 КПК України вказує на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

В свою чергу, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 2 ст. 173 КПК України зазначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати зокрема і: правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) тощо.

Враховуючи вищенаведені правові норми та обставини, слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, оскільки майно, яке вилучено під час огляду місця події 10.01.2026 має значення для подальшого розслідування кримінального провадження, є доказом, а відтак для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження є необхідність в його арешті з накладенням заборон відчуження, розпорядження та користування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт із заборонами відчуження, розпорядження та користування на майно, яке було вилучене 10.01.2026 в ході огляду місця події за адресою: вул. Таджицька, буд. 17, м. Харків, ДУ «Харківська виправна колонія № 43», а саме на грошові кошти загальною сумою 5000 гривень: номіналом 500 гривень 6 банкнот (№ ЛЄ9141678, № А€8798909, № КИ7967171, № К30713502, № EB3556268, № ЛГ8701989), номіналом 100 гривень 20 банкнот (№ УН8907449, № УЦ4425774, № УГ4772268, № ЄБ0891000, № АЛ9578855, № AM0172922, № EE5773790, № ЄГ8654578, № Е39035853, № АЛ5141125, № АД4919957, № ЕД2358843, № ЄГ7642947, № ЯВ1897171, № ЄБ4121735, № ЄИ6652906, № УХ1712066, № ЄЖ4799202, № AB5078492, № АМ5821418).

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_8