Провадження №: 1-кп/336/732/2026
У Х В А Л А

іменем України

07 січня 2026 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001693 від 20 листопада 2025 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в селищі Литовка, Новомиколаївського району, Запорізької області, громадянина України, який має повну середню освіту, офіційно не працевлаштований, на утриманні має 4 дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участі:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисників - адвоката ОСОБА_6 , ОСОБА_7

встановив:

01 грудня 2025 року прокурор направив до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001693 від 20 листопада 2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. До обвинувального акту додано реєстр матеріалів досудового розслідування, розписки обвинуваченого та захисника про отримання вказаних документів.

Під час досудового розслідування ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 19.01.2026.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 01 грудня 2025 року кримінальне провадження передане судді ОСОБА_1 .

Ухвалою судді від 01 грудня 2025 року призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав можливим призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, в яке викликати обвинуваченого, його захисника та потерпілу.

Крім того, заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 , оскільки останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення та продовжують існувати ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Потерпіла підтримала позицію прокурора.

Захисник та обвинувачений вважали можливим призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, проте заперечували щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов до такого висновку.

Дане кримінальне провадження підсудне Шевченківському районному суду м. Запоріжжя.

Враховуючи те, що підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, під час підготовчого судового засідання не встановлено, на підставі п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Обставини провадження не вимагають судового розгляду у закритому судовому засіданні, судом колегіально або судом присяжних.

Відповідно до вимог ст. 27 КПК України кримінальне провадження може розглядатися у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу, суд виходить з наступного.

За змістом ст. ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 21 листопада 2025 року ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

За змістом ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винуватою, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України про його продовження, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення, необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

Відповідно до ст. 197, 199 КПК України, за клопотанням прокурора строк тримання особи під вартою може бути продовжений за наявності обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Стороною обвинувачення доведена наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкцією ч. 4 ст. 186 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує дані про особу ОСОБА_3 , тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, а також обставини та наслідки їх вчинення, ступень участі обвинуваченого у вчиненні злочину, згідно обвинувального акту, та на підставі досліджених матеріалів, приходить до висновку про підтвердження у повному обсязі ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КК України, про які зазначено у клопотанні.

ОСОБА_8 офіційно не працевлаштований, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину в умовах воєнного стану, за який передбачено покарання на строк від 7 до 10 років позбавлення волі, вчинив злочин із застосуванням насильства у стані алкогольного сп`яніння.

Доводи сторони захисту про наявність неповнолітніх дітей не свідчить про належну процесуальну поведінку обвинуваченого, враховуючи характер та обставини вчиненого, а також факт проживання потерпілої в одному під`їзді з обвинуваченим.

Наявність встановлених в ході розгляду клопотання вищезазначених ризиків стороною захисту не спростовано.

Суд вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам.

Згідно з ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави, суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За таких обставин, суд дійшов до висновку, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 обґрунтоване та підлягає задоволенню, вважає необхідним продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України суд вважає за необхідне, при застосуванні вказаного запобіжного заходу не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочин вчинено із застосуванням насильства.

За таких обставин, суд дійшов до висновку, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 обґрунтоване та підлягає задоволенню, вважає необхідним продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Будь-яких інших клопотань від учасників судового провадження не надійшло.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні за участі прокурора, обвинуваченого його захисника та потерпілої.

Керуючись ст.ст.183, 197, 199, 314-316, 372 КПК України, суд -

постановив:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за № 0001693 від 20 листопада 2025 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Запоріжжя (за адресою: м. Запоріжжя, вул. Чарівна, буд. 117-А) на 14 січня 2026 року о 14-00 годині, суддею одноособово.

Визначити склад осіб, які будуть брати участь у судовому розгляді: прокурор, потерпіла, обвинувачений та захисник.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 задовольнити.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , у виді тримання під вартою, продовжити на строк 60 днів, тобто до 07 березня 2026 року включно, без права внесення застави.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню, в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її винесення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду, обвинуваченими, які тримаються під вартою-в той же строк з дня вручення копії ухвали.

Ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором.

Суддя: