Провадження № 1-кс/643/6007/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора Харківської Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0016343, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України,-

встановив:

Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за0016343 від 22.10.2025 за ч. 1 ст. 415 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.10.2025 близько 10:00 військовослужбовець - солдат ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стрілець групи О та ППС відділення ВСП ХЗВ ВСП м. Чугуїв, керуючи автомобілем Acura RL, НОМЕР_1 , рухаючись по дорозі Чугуїв - Бурлук 11 км, здійснив зіткнення автомобілем марки ГАЗЕЛЬ, н.з НОМЕР_2 , під керуванням військовослужбовця військової частини НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Внаслідок зіткнення пасажир автомобіля ГАЗЕЛЬ, н.з НОМЕР_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримав тілесні ушкодження, а саме: перелом ключиці.

21.10.2025 з місця ДТП було вилучено автомобіль ГАЗЕЛЬ, н.з НОМЕР_2 , та автомобіль Acura RL, НОМЕР_1 .

Встановлено, що автомобіль ГАЗЕЛЬ, н.з НОМЕР_2 перебуває на балансі військової частини НОМЕР_3 .

Також встановлено, що автомобіль марки Acura RL, НОМЕР_1 , належить військовослужбовцю - солдату ОСОБА_4 .

Вказані предмети є речовими доказами, так як зберегли на собі сліди вчинення злочину та сліди деформації транспортних засобів внаслідок ДТП, а також містять інші відомості, які необхідні для досудового розслідування. Вказані відомості можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, вказані предмети є речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Постановою, слідчого від 21.10.2025, вилучені предмети визнані речовими доказами.

У даному кримінальному жодній особі про підозру не повідомлялося.

На цей час, жодна особа до кримінального провадження як потерпілий не залучалася.

Таким чином, з метою збереження речових доказів, орган досудового розслідування вважає за необхідне накласти арешт на вище перелічене майно, яке було вилучено під час огляду місця події 20.10.2024.

Прокурор у судове засідання не з`явився, у поданому клопотанні просив таке розглянути за його відсутності та задоволити.

Представник військової частини НОМЕР_3 , про судове засідання повідомлявся, в судове засідання не з`явився, клопотань та заяв до слідчого судді не поступало.

Власник майна ОСОБА_4 , про судове засідання повідомлявся, в судове засідання не з`явився, клопотань та заяв до слідчого судді не поступало.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_7 від 21.10.2025 вилучені речі, а саме: ГАЗЕЛЬ, реєстраційний номер 2847 Р4; автомобіль марки Acura RL, реєстраційний номер НОМЕР_1 - визнано речовими доказам.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 22.10.2025, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження та розпорядження майном, яке було вилучено 21.10.2025 в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме: транспортним засобом ГАЗЕЛЬ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який перебуває на балансі військової частини НОМЕР_3 .

Вилучений транспортний засіб ГАЗЕЛЬ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , залишитина відповідальному зберігання військовій частині НОМЕР_3 з роз`ясненням вимог, передбачених ст. 388 КК України.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження та розпорядження майном, яке було вилучено 21.10.2025 в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, а саме: автомобілем марки Acura RL, реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4 .

Вилучений автомобіль марки Acura RL, реєстраційний номер НОМЕР_1 , залишитина відповідальному зберігання ОСОБА_4 з роз`ясненням вимог, передбачених ст. 388 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1