Номер провадження 1-кс/404/4500/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , дізнавача ОСОБА_5 , розглянувши в залі суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_6 на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 30.10.2025 року про закриття кримінального провадження №0000684, за ч. 1 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_6 подав скаргу на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 30.10.2025 року про закриття кримінального провадження №0000684, за ч. 1 ст. 125 КК України.

На обґрунтування скарги зазначено, що під час досудового розслідування дізнавачем не було вжито заходів для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження.

Представник скаржника в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просить скаргу задовольнити та скасувати постанову дізнавача.

Прокурор та дізнавач заперечили проти задоволення скарги.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Кропивницьким РУП ГУ НП в Кіровоградській області проводилось досудове слідство по кримінальному провадженню №0000684 від 22.10.2025 року, за ч. 1 ст. 125 КК України.

30.10.2025 року на підставі постанови дізнавача СД Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 вказане кримінальне провадження закрито, посилаючись на п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, тобто у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Не погоджуючись з вказаними діями дізнавача, скаржник звернувся до суду із скаргою в порядку ст. 303 КПК України, в якій просить скасувати постанову дізнавача про закриття кримінального провадження, як незаконну, посилаючись на те, що слідство не було проведено належним чином.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, дізнавач зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Аналогічні вимоги містить ч. 1 ст. 94 КПК України щодо оцінки дізнавачем, слідчим, прокурором кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Вичерпний перелік підстав закриття кримінального провадження міститься в ст. 284 КПК України.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки дізнавачем всіх зібраних та перевірених доказів (ст.ст. 2, 284 КПК України).

Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст. 110 КПК України). Тобто, на слідчого суддю, відповідно до норм КПК України, покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, слідчий суддя зобов`язаний перевірити законність прийнятої дізнавачем постанови. Зокрема, якщо дізнавачем закрито провадження за відсутністю в діях особи складу злочину, то слідчий суддя має звернути увагу на те, чи містить постанова детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин, а у разі, якщо особі (особам) ставилося в вину декілька протиправних діянь, які підпадають під ознаки різних статей кримінального закону, то чи містить постанова висновки дізнавача щодо відсутності вини особи (осіб) у вчиненні кожного з них.

Таким чином, прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки дізнавачем доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Розглядаючи скаргу на постанову про закриття кримінального провадження, слідчий суддя повинен перевіряти наявність приводів і підстав для винесення зазначеної постанови, законність джерел отриманих даних, які стали підставою для винесення постанови про закриття кримінального провадження.

Дев`ять днів розслідування є очевидно нерозумним строком, які порушують ст. 28 КПК України. Під час короткого часу розслідування дізнавач позбавив себе можливості повно зібрати докази, належно їх зафіксувати і дати об`єктивну правову оцінку за критерієм поза розумного сумніву. Оскаржувана постанова про закриття кримінального провадження, є статочним процесуальним рішенням, але має істотні недоліки:

Розрив сухожилля правого плечового суглобу ОСОБА_6 від 21.10.2025 року, документально підтверджується змістом довідки «СШМД Кропивницької міської ради» і двома консультативними висновками. Згідно ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчий, дізнавач або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: встановлення причин смерті, встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень. При цьому, об`єктом експертного дослідження був лише правий колінний суглоб ОСОБА_6 , це є істотною неповнотою, оскільки давність, характер виникнення, тяжкість розриву правого плечового суглобу ОСОБА_6 , експерт залишив без уваги.

Дізнавач кваліфікував дії ОСОБА_7 за правилами ч. 1 ст. 36 КК України, як необхідну оборону від суспільно небезпечного посягання ОСОБА_6 та ОСОБА_8 . Діями ОСОБА_7 були заподіяні тілесні ушкодження двом особам. Дізнавач встановив, що передував конфлікт та бійка, спровокована ОСОБА_9 . Дізнавач не взяв до уваги, що ОСОБА_10 , який завдав шкоду, не може посилатися на стан необхідної оборони, якщо саме насильство було спровоковано ним самим, тобто було передбачуваним наслідком його власної поведінки. Отже, висновок представника обвинувачення про наявність у діях ОСОБА_7 необхідної оборони містять протиріччя з фактично встановленими обставинами, тобто свідчить про неправильну кримінально-правову кваліфікацію дій ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 36 КК України.

Дізнавач встановив осіб-очевидців, але їх допит не провів. Така процесуальна поведінка є істотною неповнотою. Не долучені, не оглянуті, не використані при доказуванні наявні у очевидців інші відеозаписи. Результати слідчих експериментів, а також покази ОСОБА_7 та його знайомих не взято до уваги. Отже необхідно використати практику застосування оцінки доказів, висловлену Верховним Судом по справі № 991/722/21 від 21 листопада 2023 року, коли своїми діями сторона кримінального провадження створила та/або сприяла створенню обставин, через які дослідження доказів став недоступним для потерпілого. Дізнавач і прокурор не дослідили висловлену потерпілим версію розвитку подій. Внаслідок бездіяльності прокурора і дізнавача потерпілий не міг адекватно реалізувати власні процесуальні можливості, які могли б компенсувати невигідне становище, у якому він опинився. Цей принцип має також застосовуватися, mutatis mutandis, до інших ситуацій, коли сторона через ті чи інші обставини обмежується у використанні можливостей для з`ясування важливих обставин справи. Наслідки поведінки сторони, яка своїми діями унеможливила або значно ускладнила дослідження важливих доказів, має тлумачитися на користь протилежної сторони, щоб не заохочувати сторону до використання таких прийомів. Проведення прокурором та дізнавачем однобічного досудового розслідування виключає законність постановлення остаточного рішення, що оскаржується.

Учасники конфлікту використали надуманий і нікчемний привід пов`язаний з ймовірним порушенням водієм правил ПДР, при цьому не телефонували до Управління патрульної поліції, не викликали поліцію. Згідно таймінгу відеозапису, суперечка і бійка тривала не менше 30 хвилин. Внаслідок поведінки трьох учасників конфлікту та зупинки транспортних засобів, якими керували учасники конфлікту та під`їхавши на місце події їх знайомі, тривалий час було ускладнено проїзд мостової переправи через річку Інгул, оскільки транспортні засоби учасників конфлікту та їх знайомих перекрили по одній смузі руху транспортних засобів в обох напрямках. Тривалість суперечки заважала проходу перехожих по тротуару (ознака хуліганства).

Дізнавач не перевірив версію скаржника з приводу висловлювання ОСОБА_11 : погроз застосування предмету заздалегідь підшуканого для нанесення тілесних ушкоджень; застосування стосовно ОСОБА_12 , як жінки похилого віку, погроз щодо її статевої недоторканості. У тому числі не дав правову оцінку показам агресивної поведінки ОСОБА_6 та ОСОБА_8 по відношенню дружини та дитини ОСОБА_7 (ознака хуліганства).

Відповідно до ч. 5 ст. 223 КПК України, у разі отримання під час проведення слідчої (розшукової) дії доказів, які можуть вказувати на невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий, прокурор зобов`язаний провести відповідну слідчу (розшукову) дію в повному обсязі, долучити складені процесуальні документи до матеріалів досудового розслідування та надати їх суду у випадку звернення з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності. Разом з цим представники сторони обвинувачення одночасно паралельно проводять три досудових розслідування по кожній події, а в залежності від результатів слідчих дії на власний розсуд вибірково долучають та використовують доказів, що порушує засади змагальності та законності.

Мотиви поведінки кожного учасника бійки та конфлікту дізнавач замовчує, відеозаписи не долучив, всіх очевидців і ОСОБА_7 не допитав, результати слідчих експериментів не використав, що свідчить про однобічність розслідування..

Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути постановлена ухвала про скасування рішення дізнавача, слідчого чи прокурора, зобов`язання вчинити певну дію (ч. 2 ст. 307 КПК України).

Скаржник має право на повний і всебічний розгляд факту можливого кримінального правопорушення. Дізнавач при прийнятті процесуального рішення про закриття кримінального провадження, цих положень Закону, не дотримався. Рішення про закриття кримінального провадження є необґрунтованим.

Строк звернення до суду не пропущений, оскільки скаргу подано протягом десяти днів після отримання копії оскаржуваної постанови.

Керуючись ст.ст. 3, 303-307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_6 на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 30.10.2025 року про закриття кримінального провадження №0000684, за ч. 1 ст. 125 КК України задовольнити.

Скасувати постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 30.10.2025 року про закриття кримінального провадження №0000684, за ч. 1 ст. 125 КК України.

Копію ухвали направити прокурору Кропивницької окружної прокуратури для організації подальшого досудового розслідування.

Відповідно до ст. 309 КПК України, ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, заперечення проти такої ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1