Справа № 761/969/26
Провадження № 1-кс/761/1932/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001417 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст.309 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва поштою надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001417 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст.309 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що ГУНП в Київській області, за процесуального керівництва прокурорів Київської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001417 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст.309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 21.07.2025, приблизно о 22 годині 20 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи за кермом автомобіля марки «Ренж Ровер» н.з. НОМЕР_1 на подвір`ї будинку за місцем свого проживання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , де невстановлена особа, достовірно знаючи, що за кермом вище вказаного автомобіля знаходиться ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом на вбивство останнього, здійснила не менше 9 (дев`яти) пострілів з вогнепальної зброї невстановленого типу по автомобілю, внаслідок чого спричинила тілесні ушкодження ОСОБА_4 у вигляді: проникаючого вогнепального поранення черевної порожнини з наскрізними пошкодженнями тонкого кишківника та його брижі, гемоперитонеума, множинних вогнепальних поранень правого плеча та передпліччя, лівого передпліччя, лівого стегна.

На даний час особа, яка причетна до організації та вчинення даного злочину не встановлена.

За результатами проведених оперативних заходів встановлено наступні конфліктні ситуації між потерпілим та іншими особами: конфліктна ситуація з особами, з числа інтимних зв`язків (коханок) потерпілого ОСОБА_4 , а саме: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , з якими протягом тривалого часу потерпілий ОСОБА_4 підтримує інтимні зв`язки. Про дані зв`язки могло стати відомо особам, які також перебувають в стосунках з останніми, у зв`язку з чим міг виникнути конфлікт.

Також під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 263 КПК України, відносно ОСОБА_5 , отримано оперативну інформацію, з якої встановлено, що остання веде розмови з невідомими особами, та володіє інформаціє про конфліктні ситуації ОСОБА_4 з іншими особами, які відпрацьовуються у даному кримінальному провадженні.

За результатами проведених заходів, про отриману інформацію складено відповідний протокол та направлено до Київської обласної прокуратури.

Під час допиту в органі досудового розслідування свідок ОСОБА_5 покази надала загальні, без вказання інформації про її стосунки з потерпілим та іншими членами його родини. Від огляду її мобільного телефону відмовилася в категоричній формі. Також ОСОБА_5 , за вказівкою потерпілого ОСОБА_4 , відмовляється від проходження психофізіологічного дослідження, з використанням поліграфу, що свідчить про її обізнаність в конфліктних ситуаціях потерпілого та іншою інформацією, яка може представляти оперативний інтерес.

На підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Києва, 07.01.2026 проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спеціального пакета №NPU5897754.

Вилучений мобільний телефон спеціально пристосований для зберігання, опрацювання даних, швидкого пошуку та обміну повідомленнями, тобто як інструмент для автоматизації інформаційних процесів та записи в якому можуть містити інформацію щодо вчинення злочинів.

Існує реальна загроза того, що мобільний телефон може бути спотворений чи знищений особою, у володінні якого він перебуває, з метою уникнення притягнення до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення.

Вилучений мобільний телефон має істотне значення для з`ясування обставин злочину та досягнення завдань визначених Кримінально-процесуальним кодексом України, а їх відсутність призведе до значного зменшення ефективності та дієвості досудового розслідування, крім того він має важливе значення для досудового розслідування, а відомості, які у ньому містяться, в сукупності з іншими матеріалами слідства, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, можуть бути використані, як докази під час судового розгляду і потребує подальшого дослідження при призначенні відповідної судової експертизи (комп`ютерно-технічної експертизи) та проведенні слідчих (розшукових) дій.

Постановою слідчого від 07.01.2026 вилучене майно визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

З метою забезпечення збереження речових доказів, здобуття доказів у кримінальному провадженні, прокурор звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним клопотанням.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлявся завчасно та належним чином. Разом з тим, звернувся на адресу суду із заявою про проведення судового розгляду у його відсутність.

Власник тимчасово вилученого майна, в судове засідання не прибула. При цьому слідчим ОСОБА_7 надано відомості про те, що було повідомлено володільця вилученого майна про день та час судового розгляду.

В той же час, неявка прокурора та представника власника та/або володільця вилученого майна не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та матеріали, надані на його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, що СУ ГУНП в Київській області, за процесуального керівництва прокурорів відділу Київської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001417 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст.309 КК України.

07.01.2026 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.12.2025 проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спеціального пакета №NPU5897754.

Вказане майно постановою слідчого від 07.01.2026 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно з ст.ст.131,132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст.170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п.1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п.3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно ч.3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, за фактом вчинення яких розслідується кримінальне провадження та у межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, а також те, що вказане прокурором майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а отже обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення їх збереження, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для арешту зазначеного в клопотанні майна.

При цьому, слідчий суддя не знаходить у висновках прокуратури при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001417 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст.309 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 07.01.2026 в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: мобільний телефон марки «Iphone 15 Pro Max» сірого кольору, IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спеціального пакета №NPU5897754.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя