УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про призначення судового розгляду

06 листопада 2025 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

-головуючого судді ОСОБА_1

-при секретарі ОСОБА_2

за участі:

-прокурора ОСОБА_3

-захисника ОСОБА_4

-обвинуваченого ОСОБА_5

провівши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0000727, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 червня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

31.10.2025р. до Солом`янського районного суду м. Києва від прокурора Київської міської прокуратури, надійшов обвинувальний акт, складений слідчим слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 , затверджений прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , та реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000727, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 червня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1ст. 263 КК України.

11.09.2025р. ухвалою слідчого судді відносно ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою, строком до 09.11.2025 року.

05.11.2025р. ухвалою судді призначено підготовче судове засідання.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив призначити провадження до судового розгляду, оскільки вважає, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження немає, провадження підсудне Солом`янському районному суду м. Києва.

Крім того, прокурор ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, один із яких вчинений проти основ національної безпеки України, що має суспільний резонанс, оскільки дане правопорушення вчинене в період дії воєнного стану України, тому, на думку прокурора, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України: переховування від суду та продовження кримінального правопорушення, у якому він обвинувачується.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 не заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду та проти продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали обвинувального акту та реєстру досудового розслідування, суд приходить до наступного.

Обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1ст. 263 КК України, відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Кримінальне провадження № 0000727, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 червня 2025 року, підсудне Солом`янському районному суду м. Києва.

Підстав для закриття кримінального провадження та прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, судом не встановлено.

Відповідно до загальних засад кримінального провадження, суд вважає необхідним здійснювати судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово.

Крім того, суд, враховуючи матеріали обвинувального акту та реєстру досудових розслідувань, а також беручи до уваги думку учасників кримінального провадження, вважає необхідним викликати у судове засідання осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, а саме: прокурора, потерпілого, захисника та доставити під вартою обвинуваченого.

11.09.2025р. ухвалою слідчого судді відносно ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою, строком до 09.11.2025 року.

Цивільний позов ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, суд вважає необхідним долучити до матеріалів провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 15 грудня 2016 року у справі "Ігнатов проти України" зазначив, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36).

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1ст. 263 КК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Частиною 1 ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кодексу.

До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Під час підготовчого судового засідання прокурором було доведено існування ризиків переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду та продовження кримінального правопорушення, у якому він обвинувачується, оскільки останній з моменту надходження до суду обвинувального акта набув нового процесуального статусу - обвинуваченого та, на даний час, розпочалася нова процесуальна стадія кримінального провадження - стадія судового провадження у суді першої інстанції. Крім того, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, один із яких вчинений проти основ національної безпеки України, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, останній, перебуваючи на більш м`якому запобіжному заході зможе ухилятися від явки до суду та продовжити кримінальні правопорушення, у яких він обвинувачується.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який раніше не судимий, його вік, майновий та сімейний стан, обставини вчиненого ним кримінальних правопорушень, один із яких вчинений проти основ національної безпеки України, що має суспільний резонанс, оскільки дані правопорушення вчинені в період дії воєнного стану України, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1ст. 263 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та відсутність доказів, які б унеможливлювали утримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, що на думку суду, свідчить про недостатність обрання більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

За таких обставин, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 обраний раніше запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 23 год. 59 хв. 04 січня 2026р. включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим, згідно ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Суд, враховуючи підстави та обставини, які враховувалися при застосуванні до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вчинені ним злочини під час дії воєнного стану в Україні, зокрема, у сфері проти основ національної безпеки України (ст. 114-1), вважає необхідним не визначати розмір застави в даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 підлягає задоволенню, та вважає необхідним завершити підготовку до судового розгляду і призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Керуючись ст.ст. 27, 176, 177, 182, 183, 194, 314-316 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, який надійшов з Київської міської прокуратури, у кримінальному провадженні № 0000727, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 червня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 263 КК України, на 10 листопада 2025 року на 09год. 30 хв. в приміщенні Солом`янського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Викликати у судове засідання осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурора, потерпілого, захисника та доставити під вартою обвинуваченого.

Клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто до 04 січня 2026р. включно.

Строк дії ухвали закінчується о 23 год. 59 хв. 04 січня 2026р.

Цивільний позов ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, суд вважає необхідним долучити до матеріалів провадження.

Ухвала суду в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1