Справа № 646/32/26
№ провадження 1-кс/646/64/2026
УХВАЛА

06 січня 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000323 від 29.02.2024 за ч. 2 ст. 114-2 КК України стосовно підозрюваної ОСОБА_6 ,-

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 . В обґрунтування клопотання зазначив, що 17 грудня 2025 року останню повідомлено про підозру. Існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України або на території РФ та обґрунтовану неможливість вручити повістку про виклик останній, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, в газеті «Урядовий кур`єр» № 257 (8182) від 17.12.2025, яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора опубліковано повістку про виклик ОСОБА_6 на 24.12.2025, 25.12.2025 та 26.12.2025 за зазначеною в повістці адресою для проведення слідчих та процесуальних дій, для отримання письмового повідомлення про підозру, допиту в якості підозрюваного тощо. Жодного разу у призначений час ОСОБА_6 у призначене місце та час не з`явилась, про неможливість та причини неприбуття не повідомила. Постановою слідчого від 22.12.2025 на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_6 оголошено у розшук. Згідно з інформацією, наданою оперативним підрозділом ОСОБА_6 відсутня за місцем проживання, не перетинала кордон України через діючі пункти пропуску та після початку деокупації Куп`янського району Харківської області виїхала на територію держави-агресора Російської Федерації. На даний час місце перебування підозрюваної ОСОБА_6 та її контактні дані невідомі. Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114- 2 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами. В ході досудового розслідування встановлені ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. До підозрюваної може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні просив задовольнити клопотання, посилаючись на обставини, викладені у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, посилаючись на те, що підозрювана має бути присутньою при розгляді клопотання щодо обрання відносно неї запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Зважаючи на доведеність прокурором обставин, передбачених ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 за її відсутності.

Слідчий суддя, заслухавши прокурора, захисника, встановив наступне.

Встановлено, що в провадженні СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000323 від 29.02.2024 за ч. 2 ст. 114-2 КК України стосовно підозрюваної ОСОБА_6

17.12.2025 р. у відповідності до ст. ст. 276-278 КПК України складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Главою 11 КПК України визначається порядок виклику слідчим, прокурором, судовий виклик і привід.

Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

22.12.2025 року підозрювану ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Також, в ході досудового розслідування встановлені ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 в разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, в якому вона підозрюється; - вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; - неприбуття на виклик до слідчого три рази у статусі підозрюваного та не повідомлення слідчому та прокурору про причини та неможливість прибуття на виклик, що свідчить про те, що підозрюваний на цей час вже переховується від органу досудового розслідування; - спосіб вчинення злочину (вчинила умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всіх територіальних громад та України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території, де продовжує свою протиправну діяльність, що з великою часткою ймовірності спонукатиме її до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу).

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення, свідчить поведінка підозрюваної ОСОБА_6 , яка, переховуючись на території РФ від органів досудового розслідування та суду, має можливість продовжити вчинення злочинів проти основ національної безпеки

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України, до неї може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Згідно із ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд встановлює, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

В той же час, відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно до вимог п. 5 ч. 4 ст. 183 КК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Слідчий суддя вважає, що прокурором було доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України, та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, ризику переховування від органів досудового розслідування та вчинення нового кримінального правопорушення, а отже, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до абз. 6 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Відповідно до вимог абз. 5 ст. 183 КК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Керуючись ст. ст.177,182,183,193-194,205 КПК України,-

у х в а л и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000323 від 29.02.2024 за ч. 2 ст. 114-2 КК України стосовно підозрюваної ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На підставі ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання ОСОБА_6 не пізніш як через 48 (сорок вісім) годин з часу її доставки до місця кримінального провадження розглянути за її участі питання про подальше застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосереднього до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1