печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27.06.2024 у справі № 757/28145/24-к, у кримінальному провадженні № 0001808 від 27.09.2023,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27.06.2024 у справі № 757/28145/24-к, у кримінальному провадженні № 0001808 від 27.09.2023.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що серед вилученого 11.06.2024 в ході обшуку майна у квартирі за місцем проживання ОСОБА_7 було й особисте майно, яке належить ОСОБА_4 , яке вона залишила у свого знайомого ОСОБА_7 . Майно вона залишала у ОСОБА_7 на зберігання, оскільки виїздила на тривалий період за кордон, а саме: з 16.05.2024 по 17.07.2024 та з 08.08.2024 по 27.08.2024, побоювалася залишати майно вдома без нагляду, а саме свої грошові заощадження та прикраси. Також зазначено, що належне ОСОБА_4 майно та грошові кошти вона передала на зберігання ОСОБА_7 у відокремленому, ізольованому вигляді, а саме в дорожній валізі, при цьому, про вміст валізи ОСОБА_7 не повідомляла. У даній валізі, окрім матеріальних цінностей ОСОБА_4 , знаходилися грошові кошти, які залишились після продажу нерухомого майна. За таких підстав, вищенаведене в своїй сукупності вказує на безпідставність накладення арешту та є підставою для його скасування.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання, зазначивши, що арешт на майно накладено обґрунтовано, потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження не втратила свою актуальність. Крім того, зазначив, що не доведено, що майно, яке вилучено за місцем проживання ОСОБА_7 належить ОСОБА_4 .

Вивчивши клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов такого висновку.

Головним слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000981 від 20.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 302, ч. 2 ст. 303 КК України.

Матеріали по даному кримінальному провадженні 20.05.2024 виділено з кримінального провадження № 0001808 від 27.09.2023 від 18.09.2023 за ч. ч. 1, 2 ст. 255, ч. 2 ст. 302, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 302, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 303, ч. ч. 2, 3 ст. 303 КК України.

У рамках кримінального провадження № 0001808 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27.06 2024 у справі № 757/28145/24-к накладено арешт на майно, яке належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яке було вилучено за місцем проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- 1 купюра номіналом 10 Євро;

- 68 купюр номіналом 500 Гривень (34 000 грн.);

- 23 купюри номіналом 1000 Гривень (23 000 грн.);

- 30 купюр номіналом 100 Доларів США (3 000 Доларів США);

- картка «Event Residensen» із встановленою USB вставкою;

- 1 376 купюр номіналом 100 Доларів США (137 600);

- 5 купюр номіналом 20 фунтів стерлінгів (1000 фунтів стерлінгів);

- 1 купюра номіналом 50 фунтів стерлінгів;

- 1 купюра номіналом 5 фунтів стерлінгів;

- 1 купюра номіналом 20 канадських доларів;

- 1 купюра номіналом 20 хорватських кун;

- Предмет за своїми візуальними ознаками схожий на пістолет «Schmeisser»;

- Три ланцюжки ззовні золотистого кольору із хрестом та кулоном золотистого кольору в упаковці «Ozyer»;

- Намистини у кількості 5 штук у зіп-пакеті;

- Кульчик ззовні золотистого кольору із міткою 585 проби;

- Підвіска сріблястого кольору із міткою 750 проби;

- Підвіска із кільцями овальної форми без маркування;

- 2 (два) браслети із вставками золотистого кольору та резиновим ремінцем без маркування;

- Годинник золотого кольору із написом «Rolex» на циферблаті, на ремінці із маркуванням 750 проби;

- Годинник «Omega» із маркуванням 59938701;

- Годинник «Longines» із маркуванням 30125794;

- Підвіска сріблястого кольору 14 проба;

- Кульчики (2 одиниці) із биркою 585 проби;

- Кульчики (2 одиниці) із биркою «Одесский ювелирный завод» 583 проби;

- Кульчики (2 одиниці) із биркою ЛПО «Русские самоцветы» 585 проби;

- Кульчики (2 одиниці) 585 проби;

- Злиток ззовні золотого кольору вагою 50 г.;

- Злиток ззовні золотого кольору із маркуванням «Credit Snisse» 454671 вагою 50 г.;

- Ланцюжок «Sevolik» 5855 проби із кулоном;

- 8 (вісім) браслетів 585 проби;

- Кільце у вигляді дельфіна без маркування;

- Кулон у вигляді дельфіна;

- Браслет золотого кольору 585 проби;

- Кільце сріблястого кольору 705 проба;

- Кульчики (2 одиниці) сріблястого кольору 750 проба;

- Браслет;

- Підвіска сріблястого кольору 585 проби із кулоном у вигляді ключа;

- Кулон із написом;

- Підвіска сріблястого кольору 750 проби;

- Кульчик сріблястого кольору без маркування;

- Кулон із буквою 585 проби;

- Кулон із маркуванням «AXARSU»;

- Браслет із маркуванням 585 проби;

- Ланцюжок сріблястого кольору 925 проби;

- Сріблястий браслет у вигляді зірок без маркування;

- Браслет 585 проби;

- Хрест ззовні золотистого кольору з написом «Спаси и сохрани» та ланцюжком чорного кольору;

- Кулон у вигляді квітки без маркування;

- Підвіска із цепкою золотистого кольору 585 проби;

- Брошка із біркою ВАТ «Українські квіти» із маркуванням;

- Срібляста монета «Elisabeth II Australia 2 dolars»;

- Підвіска 585 проби;

- Ланцюжок 585 проби з підвіскою 585 проби;

- Кільце 585 проби;

- Кільце;

- Кульчики (2 одиниці) із маркуванням «3»;

- Ланцюжок із кріпленням у формі лебедя та хрестом;

- Сріблястий ланцюжок;585 проби;

- Підвіска із кольоровими вставками;

- Кульчики (2 одиниці) без маркування;

- Кульчики (2 одиниці) без маркування;

- Браслет WN0382;

- Золотистий ланцюжок 1996;

- Монета Україна 100 гривень 1998;

- Годинник 925 проби;

- Годинник «5022165»;

- Кульчики (2 одиниці) «Cartier» із кольоровими вставками;

- Кільце 5885 проби;

- Кільце 585 проби;

- Кульчики «BVLGARI» (2 одиниці);

- Кульчики (2 одиниці) 585 проби;

- Кільце «BVLGARI»;

- Кільце 585 проби;

- Кульчики з маркуванням «KKBO»;

- Підвіска у вигляді серця без маркування;

- Кільце 750 проби;

- Кільце 750 проби;

- Кільце з маркуванням проби;

- Кільце з маркуванням;

- Кільце 585 проби;

- Кільце 750 проби;

- Кільце 750 проби;

- Підвіска у вигляді дракона 750 проби;

- Кульчики (2 одиниці) із маркуванням;

- Кульчик 750 проби без маркування;

- 6 хрестиків (2 одиниці кільчики) 5 підвісок золотистих

- Значок із биркою «Крым Ювелир Сервис», а також значок без бирки;шпилька із биркою 585 проби;

- Ланцюжок із биркою 481г 585 проби;

- Ланцюжок із написом;

- Ланцюжок 750 порби;

- Ланцюжок 585 проби;

- Ланцюжок 740 проби;

- Браслет із маркуванням;

- Кільце із маркуванням;

- Кільце із стертим маркуванням;

- Кільце із маркуванням «9»;

- Кульчик 585 проби;

- Годинник «Cartier» 13953;

- Браслет із маркуванням «Italy»;

- Браслет із маркуванням «ASGOLD» 585проби;

- Кільце сріблястого кольору із візерунком без маркування;

- Кульчики (2 одиниці) без маркування;

- Кільце золотистого кольору без маркування;

- Кульчики (2 одиниці) 585 проби;

- Кільце без маркування;

- Кільце без маркування;

- Кульчики (2 одиниці) без маркування;

- Кільце 750 проби;

- Кільце без маркування;

- Кільце без маркування;

- Ланцюжок із маркуванням;

- Кільце чорного кольору без маркування;

- Ланцюжок WG із підвіскою Підвіска із биркою ТОВ «Діадема»;

- Рушниця гладкоствольна «Benelli»;

- Рушниця гладкоствольна.

Відповідно до статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно з ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27.06 2024 у справі № 757/28145/24-к, з метою збереження речових доказів, накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_7 , з переліку якого просить повернути окремі речі представник ОСОБА_4 у клопотанні.

При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим статтею 98 КПК України.

З огляду на положення частин другої, третьої статті 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Зазначена правова підстава для накладення арешту на майно є самостійною правовою підставою та Закон не ставить в залежність можливість накладення арешту на таке майно з процесуальним статусом особи, у володінні якої воно перебуває. А отже, майно, яке має ознаки, визначені у частині другій статті 167 КПК України, може підлягати арешту у кримінальному провадженні, в якому не повідомлено про підозру жодній особі.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Слідчий суддя при вирішенні клопотання про скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, також враховує приписи статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Частиною п`ятою статті 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див., серед інших джерел, рішення у справах «Іммобіліаре Саффі проти Італії» (Immobiliare Saffi v. Italy) [ВП], заява № 22774/93, п. 44, ECHR 1999-V, та «Вістіньш і Препьолкінс проти Латвії» () [ВП], заява № 71243/01, п. 93, від 25.10.2012).

ЄСПЛ наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece) [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), заява № 48191/99, пп. 49-62, від 10.05.2007).

У своєму рішенні від 23.01.2014 в справі «East/West Alliance Limited» проти України» (Заява № 19336/04) ЄСПЛ також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (James and Others v. the United Kingdom), п. 50, Series A № 98).

Дослідивши доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба.

Окрім цього, майно, на яке накладено арешт, належить ОСОБА_7 , про що зазначено в ухвалі від 27.06 2024 у справі № 757/28145/24-к, тому вимоги ОСОБА_4 є безпідставними та необґрунтованими, оскільки остання не має права на звернення до слідчого судді з таким клопотанням та таке скасування може призвести до порушення цілей та мети кримінального провадження.

За вказаних обставин, під час судового розгляду даного клопотання за наданими матеріалами встановлено, що втручання органу досудового розслідування у право власності ОСОБА_7 обумовлене законними критеріями, тобто з дотриманням відповідних положень національного законодавства та відповідності верховенства права.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно, не доведено відсутності потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись статтями 7, 9, 16, 170-175, 309, 379, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1