Провадження № 1-кп/947/430/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2025 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, об`єднанні в одне провадження ЄРДР № 0001593 від 14.11.2023 рокута ЄРДР № 0000026 від 16.01.2024 року у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307, ч.2 ст.307 та ч.1 ст.308 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси матеріали у кримінальному провадженні, об`єднаному в одне провадження за ЄРДР № 0001593 від 14.11.2023 року та ЄРДР № 0000026 від 16.01.2024 року, у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.307, ч.2 ст.307, ч.1 ст.308 КК України.

У судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченої, обґрунтовуючи це наявністю ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, та неможливістю забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої іншими, м`якшими, запобіжними заходами.

Обвинувачена та її захисник заперечували проти клопотання прокурора, просили суд обрати інший, більш м`який запобіжний захід, посилаючись на її вік, стан здоров`я та відсутність судимостей у минулому.

Вислухавши думки учасників судового розгляду, дослідивши надані прокурором матеріали, обвинувальний акт та додані до нього докази, суд дійшов наступних висновків.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні низки кримінальних правопорушень, передбачених: ч.1 ст. 307 КК України, ч.2 ст. 307 КК України, ч.1 ст. 308 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України, відповідно до положень ст.12 КК України, є тяжким. Обвинувачення за кількома статтями, що передбачають покарання у вигляді позбавлення волі строком до 9 років, свідчить про високий ступінь суспільної небезпечності дій особи.

Такий обсяг обвинувачень свідчить про системність протиправної діяльності, що підвищує ймовірність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

У зв`язку з пред`явленими обвинуваченнями, особа потенційно підлягає суворому покаранню, що об`єктивно може створювати мотивацію до ухилення від слідства чи суду, переховування або спроб впливу на хід кримінального провадження.

Крім того, відповідно до матеріалів кримінального провадження, дії ОСОБА_4 мали систематичний характер, що об`єктивно підвищує ризик вчинення нових кримінальних правопорушень. Суд бере до уваги, що йдеться не про одноразовий інцидент, а про послідовні епізоди, об`єднані в одне кримінальне провадження, які свідчать про тривалу злочинну поведінку.

Ризики, передбачені п.1, п.3 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема: можливість переховування від суду; вплив на свідків або інших учасників провадження; вчинення нового злочину під час дії запобіжного заходу залишаються актуальними та не зменшились.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої тримання під вартою може бути виправданим за наявності об`єктивно встановлених ризиків. При цьому держава має забезпечити пропорційність втручання у права особи з метою забезпечення ефективного правосуддя та недопущення зловживань. У даній ситуації, враховуючи тяжкість інкримінованих злочинів, можливість ухилення та характер дій обвинуваченої, обраний запобіжний захід є співмірним поставленим завданням.

Обставини, на які посилався захист вік, стан здоров`я, наявність постійного місця проживання не спростовують встановлені ризики та не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу на м`якший.

Таким чином, клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою є обґрунтованим, підтверджується наявними матеріалами провадження, відповідає завданням кримінального процесу та положенням ст.ст.5, 177, 178, 183 КПК України.

Водночас, з метою дотримання принципу пропорційності, суд вважає за доцільне залишити раніше визначений розмір застави у сумі, що відповідає 60 прожитковим мінімумам для працездатних осіб, що становить 181 680 гривень. Внесення застави забезпечить альтернативу утриманню під вартою за умови покладення на обвинувачену відповідних обов`язків згідно з ч.5 ст.194 КПК України.

З огляду на вищевикладене, суд вважає клопотання прокурора таким, що підлягає задоволенню.

Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст.177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання визначеним законодавством ризикам.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 110, 131, 132, 177, 182, 183, 194, 309, 314, 315, 369-372, 392-395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк дії застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 19.01.2026 року, утримуючи останнього в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Залишити без змін, раніше обраний розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень.

Роз`яснити, що обвинувачений, або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення обвинуваченим визначеного судом розміру застави, покласти на нього наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та іншими обвинуваченими, а також особами, які є фігурантами кримінального провадження або мають відношення до цього кримінального провадження.

Визначити строк дії ухвали суду про продовження строку застосування запобіжного заходу зазначеного вище до 19.01.2026 року включно.

Ухвала суду щодо продовження строку запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя Київського районного

суду м. Одеси ОСОБА_1