Провадження № 1-кп/337/34/2025
ЄУН №337/4455/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року Колегія суддів Хортицького районного суду м. Запоріжжя

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

судді ОСОБА_3

з участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

представниці потерпілого ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання ОСОБА_7 , про відвід колегії суддів,

встановив:

В провадженні Хортицького районного суду м. Запоріжжя знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191, ч.3 ст. 362 КК України.

22.09.2025 року через канцелярію суду надійшла заява обвинуваченої ОСОБА_7 про відвід членам колегії суддів, головуючому судді ОСОБА_1 та суддям ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , посилаючись на те, що під час судового засідання, яке відбулося 21.03.2025 її захисником заявлено відвід головуючому - судді Хортицького районного міста м. Запоріжжя ОСОБА_1 . Вказаний відвід розглядав суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_3 . У заяві про відвід судді ОСОБА_1 судом відмовлено. Крім того, з кримінального провадження за № 0000040 від 15.12.2022 процесуальним керівником 15.12.2022 постановою про виділення матеріалів досудового розслідування виділено матеріали досудового розслідування кримінального провадження за № 0000454 від 15.12.2022. 01.08.2022 слідчим подано погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя ОСОБА_11 клопотання слідчому судді Хортицького районного суду міста Запоріжжя про продовження строку досудового розслідування. 01.08.2022 слідчим суддею Хортицького районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_3 постановлено ухвалу по справі за № 337/2318/22, провадження № 1кс/337/628/2022, якою продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження. Суддя ОСОБА_3 не мав права розглядати відвід по вказаній справі, оскільки останній приймав участь під час досудового розслідування по зазначеному кримінальному провадженню у якості слідчого судді, а також розглядав заяву про відвід під час судового розгляду вказаної справи.

Суддею Хортицького районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 під час підготовчого судового засідання по вказаній справі 01.03.2023 приймалося процесуальне рішення, а саме про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта. Таким чином, суддя ОСОБА_1 не має права приймати участь у справі, де останній вже приймав процесуальне рішення і де він не може прийняти рішення, яке буде іншим за те, яке він приймав до цього, оскільки розгляд справи призначено з підготовчого судового засідання.

Суддею Хортицького районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_2 прийнято рішення у справі за № 337/1126/21; провадження за № 2/337/929/2021 за позовом ОСОБА_7 до Акціонерного товариства «УКРПОШТА» в особі Запорізької дирекції Акціонерного товариства «УКРПОШТА» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Рішенням від 02.11.2021 відмовлено у задоволені її позовних вимог до відповідача. Своє рішення суд обґрунтував у тому числі внесенням відомостей в ЄРДР за № 0000040 за зверненням Запорізької дирекції АТ «Укрпошта» за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 191 КК України та здійсненням досудового розслідування, яке на час винесення рішення судом ще тривало. Тобто, суддя ОСОБА_2 , не маючи вироку суду, прийшла до висновку про її винуватість у тому, чого вона ніколи не робила. З огляду на вказане, суддя ОСОБА_2 є особою, яка вже станом 02.11.2021 прийняла рішення щодо ОСОБА_7 у справі, яка має безпосереднє відношення до подій, за якими вона притягнута до кримінальної відповідальності та є обвинуваченою по справі, в якій зазначена суддя приймає участь.

В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_7 заяву про відвід колегії суддів підтримала.

Захисник ОСОБА_12 підтримав заяву обвинуваченої ОСОБА_7 про відвід колегії суддів.

Після оголошення перерви, у судове засідання захисник ОСОБА_12 не прибув, був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, документів поважності відсутності у судовому засіданні не надано, тому суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід за його відсутності.

Захисник ОСОБА_10 підтримав заяву обвинуваченої ОСОБА_7 про відвід колегії суддів вказавши, що наявні всі підстави для задоволення заяви.

Представниця потерпілого ОСОБА_6 при вирішенні питання про відвід поклалась на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_9 підтримав клопотання про відвід.

Обвинувачена ОСОБА_13 згодна з позицією захисника.

Прокурор в судовому засіданні вказав, що заява про відвід обґрунтована в частині відводу судді ОСОБА_3 так як він приймав участь як слідчий суддя, в іншій частині заяви просить відмовити.

Колегія суддів вислухавши позицію учасників, приходить до наступного висновку.

Правове регулювання відводу судді визначається статтями 75, 76 КПК України, в яких наведено вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу.

Частини 1, 2 статті 80 КПК України передбачають, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Європейський Суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України», «Білуха проти України», «Рудніченко проти України» вказав на те, що наявність безсторонності (неупередженості) суду має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань - суб`єктивний критерій (рішення у справі Кіпріану проти Кіпру).

Як встановлено судом, 02.11.2021 року у цивільній справі ЄУН 337/1126/21 за позовом ОСОБА_7 до Акціонерного товариства «УКРПОШТА» в особі Запорізької дирекції Акціонерного товариства «УКРПОШТА» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу було ухвалено рішення під головуванням судді ОСОБА_2 про відмову у задоволені позову.

Факт того, що суддя ОСОБА_2 брала участь у розгляді іншої справи за участі обвинуваченої ОСОБА_7 та потерпілого АТ «УКРПОШТА» сам по собі не створює об`єктивно виправданих побоювань щодо неупередженості судді.

Водночас, враховуючи, що суддею ОСОБА_2 під час розгляду вищезазначеної цивільної справи вже висловлено свою позицію щодо окремих аспектів, які стосуються і даного кримінального провадження, для збереження довіри до судового процесу, з метою уникнення будь-яких сумнівів в неупередженості судді, колегія суддів приходить до висновку, що заява обвинуваченої ОСОБА_7 про відвід судді ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

Також судом встановлено, що 01.08.2022 року ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_3 клопотання слідчого задоволено та продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000040 від 03.02.2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

З урахуванням того, що суддя ОСОБА_3 приймав участь як слідчий суддя на стадії досудового розслідування, з метою уникнення будь-яких сумнівів в неупередженості судді, колегія суддів приходить до висновку, що заява обвинуваченої ОСОБА_7 про відвід судді ОСОБА_3 підлягає задоволенню.

Щодо відводу головуючого судді ОСОБА_1 .

Обставини, що виключають участь суддів при розгляді справи, передбачені статтею 75 КПК України, де зазначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України, є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При цьому, Європейський суд з прав людини вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним все ж є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Вимогами ст. 80 КПК України визначено, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід подаються одразу після встановлення підстав такого відводу. Відвід повинен бути вмотивований.

У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду. Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів (частини перша та третя статті 81 КПК України).

З огляду на викладене, враховуючи, що обвинувачена ОСОБА_14 не зазначила підстав для відводу, відповідно до ст. 75, 76 КПК України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 75,76, 80,81,376 КПК України, колегія суддів -

УХВАЛИЛА:

Заяву обвинуваченої ОСОБА_7 про відвід колегії суддів від участі у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191, ч.3 ст. 362 КК України - задовольнити частково.

Відвести суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від участі у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191, ч.3 ст. 362 КК України.

В інший частині відмовити.

Кримінальне провадження передати до канцелярії Хортицького районного суду м. Запоріжжя для визначення колегії суддів у відповідності до ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3