Справа 688/1728/25
№ 1-кс/688/11/26
Ухвала

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

08 лютого 2026 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, подане в межах кримінального провадження № 00001874 від 06 листопада 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с-ща Понінка Шепетівського району Хмельницької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , з професійно-технічною освітою, неодруженого, має двох неповнолітніх дітей, працюючого у ТОВ «ПКПФ Україна», раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим з прокурором Шепетівської окружної прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 00001874 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 2102-ІХ від 24.02.2022, який Указами Президента України неодноразово продовжувався, востаннє 20.10.2025 (продовжено на 90 днів) з 24 лютого 2022 року на території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено воєнний стан.

Указом Президента України № 65/2022 від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію», затвердженого Законом України № 2105-ІХ від 03.03.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію», оголошено загальну мобілізацію, яка неодноразово продовжувалась, востаннє 20.10.2025 строк проведення загальної мобілізації продовжено на 90 діб.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» № 1932-XII від 06.12.1991 особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Так, 02.11.2024 ОСОБА_5 , перебуваючи на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи військовозобов`язаним, пройшов медичний огляд та згідно довідки військово-лікарської комісії визнаний придатним до військової служби згідно Наказу Міністерства оборони № 402 від 14.08.2008 «Про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України» та № 466 від 01.08.2011 «Про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України».

Також, ОСОБА_5 власноручно, 02.11.2024, засвідчив своїм підписом отримання повістки про його виклик на 14:00 год 02.11.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_3 , що розташований по АДРЕСА_2 , для відбуття на проходження військової служби до військової частини НОМЕР_1 .

Однак всупереч ст. 65 Конституції України, п. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та вищевказаних Указів Президента України щодо введення та продовження воєнного стану та загальної мобілізації в Україні, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, ОСОБА_5 , не маючи підстав для відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, достовірно знаючи та розуміючи, що йому потрібно з`явитися на 14:00 год 02.11.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_3 для проходження військової служби, у зв`язку із призовом за мобілізацією, без поважних причин, умисно не з`явився за викликом, ухилившись таким чином від призову за мобілізацією в особливий період.

Своїми протиправними діями, що виразились в ухиленні від призову на військову службу під час мобілізації, ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ст. 336 КК України.

29 листопада 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст. 336 КК України.

В ході досудового розслідування проведено ряд слідчих розшукових дій для встановлення місця перебування ОСОБА_5 та встановлено, що він за місцем проживання відсутній, а вжитими оперативними заходами місце його перебування на даний час не встановлено.

У зв`язку із тим, що підозрюваний ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування, місце знаходження його не відомо, 10 грудня 2025 року ОСОБА_5 оголошено у розшук.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, корінцем про вручення повістки, протоколом допиту працівника ІНФОРМАЦІЯ_3 , довідкою ВЛК від 02.11.2024, карткою обстеження та медичного огляду, поіменним списком.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, виникла об`єктивна необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також, при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою просив визначити розмір застави з врахуванням матеріального становища підозрюваного, тяжкість правопорушення, розмір застави відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України в межах розміру, передбаченого у п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали, просили його задовольнити, посилаючись на мотиви такого.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників провадження та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшла висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти доведеним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (ч. 1 ст. 183 КПК).

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Клопотання, яким обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 отримали 07 лютого 2026 року.

Відповідно до витягу з кримінального провадження 06 листопада 2024 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за №00001874 за ознаками злочину, передбаченого ст. 336 КК України.

У зв`язку із тим, що підозрюваний ОСОБА_5 переховувався від органів досудового розслідування, 10 грудня 2025 року ОСОБА_5 оголошено у розшук.

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 12.12.2025 надано дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_5 до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області з метою участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На виконання ухвали суду від 12.12.2025, працівниками Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області 07.02.2026 було затримано підозрюваного ОСОБА_5 .

За змістом п. п. "b" та "c" ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, особу може бути позбавлено свободи для забезпечення виконання нею будь-якого обов`язку, встановленого законом, а також з метою її допровадження до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5, поліція не зобов`язала мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Ризиком у контексті кримінального провадження є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки підозрюваного, певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України: повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, корінцем про вручення повістки, протоколом допиту працівника ІНФОРМАЦІЯ_3 , довідкою ВЛК від 02.11.2024, карткою обстеження та медичного огляду, поіменним списком.

Оскільки підозрюваний перебував у розшуку та тривалий час переховувався від органів досудового розслідування, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування на даний час ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду.

Разом з тим, стороною обвинувачення не доведено наявність такого ризику, що підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Суд вважає, що потреби досудового розслідування, яке перебуває на початковій стадії, виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, оскільки застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить ефективне розслідування кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеного ризику, зокрема враховано те, що останній підозрюється в ухиленні від призову на військову службу під час мобілізації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 336 КК України, який відноситься до категорії нетяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 5 років, у разі визнання його винним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, усвідомлюючи усю суворість потенційного покарання, може покинути своє місце проживання і переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності; підозрюваний тривалий час переховувався від органу досудового розслідування; неодружений.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочину у виді позбавлення волі, для запобігання ризику, який доведений прокурором в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, клопотання слід задовольнити, обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я чи з інших підстав, слідчому судді не надано.

Відповідно до ст. 183 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити розмір застави та зазначити обов`язки, які будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість злочину у вчиненні якого він підозрюється, суд вважає необхідним визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

При внесенні застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 08 квітня 2026 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу - 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні зазначеної суми застави, ОСОБА_5 звільнити з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з населеного пункту (с-ще Понінка Шепетівського району Хмельницької області), в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, роботи чи навчання.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в дохід держави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про взяття під варту ОСОБА_5 родичів останнього.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному та направити для виконання в Шепетівський РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7