Справа 127/3038/26
Провадження 1-кс/127/1300/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000123 внесеного до ЄРДР 12.06.2024, про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Львів, Львівської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України,

яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором, про застосування цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження № 0000123 внесеного до ЄРДР 12.06.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України, в ході розслідування якого у слідства виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_4 .

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що відповідно до наказу директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОФФ» (, далі - ТОВ «ПРОФФ») № 1 від 23.02.2021 ОСОБА_4 у період з 23.02.2021 по 26.12.2022 обіймала посаду генерального директора ТОВ «ПРОФФ», основним видом діяльності якого, відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є неспеціалізована оптова торгівля (46.90).

Згідно із п. 3.2, 4.1 Статуту ТОВ «ПРОФФ», Товариство є самостійним діючим господарюючим суб`єктом на внутрішньому та зовнішньому ринках України, може займатися будь-якою підприємницькою діяльністю, яка не суперечить законодавству України, з метою отримання прибутку в сферах, які є предметом діяльності Товариства. Метою діяльності Товариства є отримання прибутку шляхом здійснення підприємницької діяльності.

Згідно із п. 15.14 Статуту ТОВ «ПРОФФ Директор Товариства серед іншого діє без довіреності від імені Товариства, вирішує всі питання оперативно-господарського управління Товариством, зокрема забезпечує виконання планів робіт Товариства, затверджує порядок ціноутворення на продукцію та послуги Товариства, розпоряджається майном Товариства, видає інструкції, накази, розпорядження та інші акти, пов`язані з діяльністю Товариства, видає довіреності, відкриває у банках розрахунковий, валютний та інші рахунки Товариства, організує бухгалтерський облік та звітність Товариства, має право першого підпису банківських та інших фінансових документів.

Відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ч. 3 ст. 5 Господарського кодексу України (чинного на час правовідносин), суб`єкти господарювання та інші учасники відносин у сфері господарювання здійснюють свою діяльність у межах встановленого правового господарського порядку, додержуючись вимог законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 7 Господарського кодексу України (чинного на час правовідносин), відносини у сфері господарювання регулюються Конституцією України, цим Кодексом, законами України, нормативно-правовими актами Президента України та КМУ, нормативно-правовими актами інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також іншими нормативними актами.

Відповідно до пункту а) ст. 18 Конвенції Організації Об`єднаних Націй проти корупції, яка ратифікована Верховною Радою України 18.10.2006 та набрала чинності для України 01.01.2010, кожна Держава-учасниця розглядає можливість вжиття таких законодавчих та інших заходів, які можуть бути необхідними для визнання злочинами наступних дій, якщо вони вчинені умисно: обіцянка, пропозиція або надання державній посадовій особі чи будь-якій іншій особі, особисто або через посередників, будь-якої неправомірної переваги, щоб ця посадова особа чи така інша особа зловживала своїм справжнім або удаваним впливом з метою одержання від адміністрації чи державного органу Держави-учасниці будь-якої неправомірної переваги для ініціатора таких дій чи будь-якої іншої особи.

В свою чергу, 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» через військову агресію рф проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Зазначений Указ затверджений прийнятим Верховною Радою України Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, продовжений та діє станом на даний час на всій території України, що пов`язано із розв`язанням рф військової агресії проти України та веденням повномасштабних бойових дій на території України.

У порушення вимог вищевказаних нормативно-правових актів, ОСОБА_4 , будучи директором ТОВ «ПРОФФ», вчинила кримінальне правопорушення при наступних обставинах.

Відповідно до наказу ДСНС України від 04.08.2022 № НГ-267 «Про деякі питання здійснення оборонних закупівель» та додатку до нього внесено зміни до річного плану закупівель, відповідно до якого ГУ ДСНС України у Вінницькій області повинно було здійснити закупівлю захисного хімічного костюму в комплекті з захисними рукавицями, захисними чоботами та транспортною валізою у кількості 790 комплектів.

На виконання вимог вищевказаного наказу, за невстановлених в ході досудового розслідування обставин у невстановлений точно час, але не раніше доведення до відома ГУ ДСНС України у Вінницькій області вимог наказу ДСНС України від 04.08.2022 № НГ-267, у начальника Головного управління ДСНС України у Вінницькій області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_7 та начальника відділу ресурсного забезпечення ГУ ДСНС України у Вінницькій області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_8 виник злочинний умисел на розтрату чужого майна в особливо великих розмірах, а саме бюджетних коштів, призначених на закупівлю для потреб ГУ ДСНС України у Вінницькій області захисного хімічного костюму в комплекті з захисними рукавицями, захисними чоботами та транспортною валізою у кількості 790 комплектів.

З метою реалізації спільного злочинного умислу, направленого на розтрату державних бюджетних коштів, начальник відділу ресурсного забезпечення ГУ ДСНС України у Вінницькій області полковник служби цивільного захисту ОСОБА_8 , який відповідно до наказу № 142-ОП «Про визначення переліку та обсягів закупівель, товарів, робіт і послуг, що необхідно здійснити для забезпечення потреб ГУ ДСНС України у Вінницькій області», визначений відповідальним за визначення обсягів закупівель товарів, робіт і послуг, відповідно до розділу VII Положення про Відділ ресурсного забезпечення ГУ ДСНС України у Вінницькій області, затвердженого наказом ГУ ДСНС України у Вінницькій області від 01.03.2022, всупереч положенням Закону України «Про публічні закупівлі», Постанови Кабінету Міністрів України № 169 від 28.02.2022 «Про деякі питання здійснення оборонних закупівель», вимогам розділу 3 «Методи визначення очікуваної вартості» Примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 275 від 18.02.2020, здійснивши порівняння цін та аналітики цінових пропозицій спеціальних індивідуальних комплектів РХБ захисту рятувальника (СІКЗР-II), які були наявні на ринку України, та з`ясувавши, що середня ціна вищевказаного комплекту в Україні становить орієнтовно 4417 грн. за одиницю, обрав для закупівлі ТОВ «ПРОФФ», яке здійснювало продаж костюмів «ProChem II CLF» за ціною 8100 грн за один комплект, для укладення прямого договору за цінами, вищими за ринкові, з метою подальшої розтрати бюджетних коштів на користь ТОВ «ПРОФФ».

В свою чергу, станом на 2022 рік ОСОБА_4 , яка являлась службовою особою директором ТОВ «ПРОФФ», тобто була наділена адміністративно-управлінськими та господарсько-розпорядчими функціями, мала право підпису договорів та розпорядження майном ТОВ «ПРОФФ», діяла від імені підприємства, вступила в попередню змову з посадовими особами ГУ ДСНС України у Вінницькій області ОСОБА_7 та ОСОБА_8 з метою проведення процедури закупівлі спеціальних індивідуальних комплектів РХБ захисту рятувальника та заволодіння бюджетними коштами.

Так, директор ТОВ «ПРОФФ» ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи, що на складах ТОВ «ПРОФФ» станом на жовтень 2022 року зберігаються спеціальні індивідувальні комплекти РХБ захисту рятувальника (СІКРЗ-ІІ), що складаються із захисного хімічного костюма «ProChem II CLF», рукавиць захисних, чоботів захисних та транспортної валізи, придбані в попередні періоди часу діяльності ТОВ «ПРОФФ», ринкова вартість яких не перевищує 4417 гривень, які в 2022 році реалізовувалися на підставі укладених прямих договорів про закупівлю товару за державні кошти, відокремленим підрозділам ДСНС України, за суму 6600 гривень (з ПДВ) за 1 комплект, вирішила умисно, штучно, безпідставно збільшити їх вартість до 8100 гривень (з ПДВ) за 1 комплект, під час укладання договору № 1309 від 05.10.2022 із ГУ ДСНС України у Вінницькій області.

При цьому, директор ТОВ «ПРОФФ» ОСОБА_4 , достовірно усвідомлювала, що під час укладання зазначеного договору № 1309 від 05.10.2022 із ГУ ДСНС України у Вінницькій області, вищевказані спеціальні індивідувальні комплекти РХБ захисту рятувальника (СІКРЗ-ІІ), що складаються із захисного хімічного костюма «ProChem II CLF», рукавиць захисних, чоботів захисних та транспортної валізи, не відповідали заявленим якісним показникам згідно з Технічною специфікацію, яка є додатком № 2 до договору, оскільки у ТОВ «ПРОФФ» був відсутній на вказаний товар стандарт відповідності - ДСТУ EN 14325:2019 (EN 14325:2018, IDT) - одяг захисний від хімічних речовин, методи випробовувань та класифікація властивостей матеріалів для одягу захисного від хімічних речовин, швів, з`єднань та компонувань, який замінив ДСТУ EN 14325:2014, та набув чинності згідно Наказу Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 13.11.2019 № 349 «Про прийняття та скасування національних стандартів».

З метою створення видимості встановлення середньоринкової ціни на вказаний товар, невстановленою на даний час особою складено три запити з проханням надати цінову пропозицію на спеціальні комплекти РХБ захисту на адресу 3 взаємопов`язаних між собою підприємств: ТОВ «ПРОФФ», ТОВ «Екотест Центр» та ПП «Бром», які однак службовими особами ГУ ДСНС України у Вінницькій області до вказаних підприємств офіційно не направлялись, відповідно, відповіді на них з ціновими пропозиціями 8100 грн., 8600 грн. та 8760 грн. за один комплект, ГУ ДСНС України у Вінницькій області офіційно не отримувались, що створило документальну впевненість у стороннього спостерігача у необхідності укладення договору на закупівлю захисних костюмів саме з ТОВ «ПРОФФ», як найбільш економічно вигідної.

У подальшому, 05.10.2022 між ГУ ДСНС України у Вінницькій області, в особі начальника Головного управління ОСОБА_7 (Замовник) та ТОВ «ПРОФФ» (Продавець), в особі директора ОСОБА_4 , укладено договір про закупівлю товару за державні кошти № 1309.

Відповідно до п. 1.2 вказаного Договору підлягав поставці товар відповідно до Специфікації (Додаток № 1 до Договору), а саме: Спеціальні індивідуальні комплекти РХБ захисту рятувальника (СІКЗР-II) в комплекті: захисний хімічний костюм ProChem II CLF; рукавиці захисні; чоботи захисні; транспортна валіза (сумка) у кількості 790 одиниць загальною вартістю 6 399 000,00 грн.

Згідно з п.п. 2.3, 2.4 Договору, Замовник здійснює попередню оплату Продавцю в розмірі 29 %, що становить 1 855 710 грн та остаточний розрахунок в розмірі 71%, що становить 4 543 290 грн. протягом 7 робочих днів після поставки Продукції та підписання сторонами акту приймання-передачі Продукції.

Продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, направленого на розтрату бюджетних коштів, ОСОБА_7 , всупереч п. 3.8 вказаного Договору, шляхом зловживання своїм службовим становищем, умисно не призначив з штату співробітників ГУ ДСНС України у Вінницькій області уповноваженого представника Замовника, який повинен був перевірити якість, найменування, комплектність, технічні характеристики продукції, тим самим надавши змогу ТОВ «ПРОФФ» в особі директора ОСОБА_4 поставити до ГУ ДСНС України у Вінницькій області товар - Спеціальні індивідуальні комплекти РХБ захисту рятувальника (СІКЗР-II) неналежної якості та за цінами явно вищими за ринкові.

На виконання умов Договору № 1309 від 05.10.2022, ТОВ «ПРОФФ» в особі директора ОСОБА_4 29.11.2022 поставлено до ГУ ДСНС України у Вінницькій області у повному обсязі Спеціальні індивідуальні комплекти РХБ захисту рятувальника СІКЗР-II», (код ДК 021:2015:351100000-8) у кількості 790 комплектів.

У подальшому, ОСОБА_7 , реалізовуючи спільний злочинний умисел, шляхом зловживання своїм службовим становищем, будучи обізнаним про дію в Україні правового режиму воєнного стану, усвідомлюючи протиправність своїх дій, діючи всупереч інтересам служби, перебуваючи у службовому приміщенні ГУ ДСНС України у Вінницькій області, будучи обізнаним з порядком та процедурою перерахування бюджетних коштів, достовірно знаючи про те, що товар, придбаний у ТОВ «ПРОФФ» та поставлений за цінами, вищими за ринкові, є неналежної якості, тобто таким, що не відповідає технічним характеристикам ДСТУ № 13982-1:2009, № 13034:2017, № 14126:2008, № 1073-1:2019; № 1149-1:2017 за показником міцності шва (ДСТУ EN14325:2018) та наявністю захисного скла, особисто підписав та скріпив печаткою документи, необхідні для проведення замовником розрахунку з ТОВ «ПРОФФ», а саме платіжні доручення № 3357 від 06.10.2022 та № 4318 від 01.12.2022.

Після чого, ГУ ДСНС України у Вінницькій області, на підставі вказаних платіжних доручень, перераховано кошти у повному обсязі на загальну суму 6 399 000 грн. за поставлений товар на розрахунковий рахунок ТОВ «ПРОФФ» НОМЕР_1 , доступ до якого мала директор ТОВ «ПРОФФ» ОСОБА_4 .

Отже, директор ТОВ «ПРОФФ» ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , реалізуючи умисел, направлений на заволодіння бюджетними коштами в особливо великих розмірах, зловживаючи своїм службовим становищем, достовірно знаючи, що спеціальні індивідуальні комплекти РХБ захисту рятувальника (СІКЗР-II) неналежної якості, що не відповідають технічним характеристикам ДСТУ № 13982-1:2009, № 13034:2017, № 14126:2008, № 1073-1:2019; № 1149-1:2017 за показником міцності шва (ДСТУ EN14325:2018) та наявністю захисного скла уклала договір про поставку захисних костюмів за цінами, вищими за ринкові, отримала після виконання умов Договору кошти на рахунок ТОВ «ПРОФФ», тим самим здійснила безпідставне заволодіння бюджетними коштами у сумі 6 399 000 грн., що у шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що відповідно до примітки ст. 185 КК України є особливо великими розмірами.

Крім того, директор ТОВ «ПРОФФ» ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію злочинного умислу на заволодіння бюджетними коштами, отримавши на розрахунковий рахунок ТОВ «ПРОФФ» UA1021160 в грудні 2022 року остаточний розрахунок в розмірі 71%, що становить 4 543 290 гривень після виконання умов Договору № 1309 від 05.10.2022 із ГУ ДСНС України у Вінницькій області, тим самим здійснивши безпідставне заволодіння бюджетними коштами на загальну суму 6 399 000 гривень, в подальшому вчинила дії із набуття, володіння, використання, розпорядження майном (у вигляді грошових коштів), щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, при цьому достовірно знала, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом, у вигляді зняття коштів з рахунку ТОВ «ПРОФФ» в національній та іноземній валюті та розпорядилась цими коштами на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України набуття, володіння, використання, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійснення фінансової операції, якщо ці діяння вчинені особою, яка знала або повинна була знати, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- повідомленням про вчинення кримінального правопорушення;

- висновком товарознавчої експертизи № 24-138/СЕТ від 22.11.2024, відповідно до якого середня ринкова вартість комплектів, аналогічних за комплектністю та характеристиками «Спеціальних індивідуальних комплектів РХБ захисту рятувальника СІКЗР-ІІ станом на 05.10.2022 визначена рівною 4 417 грн. за 1 комплект;

- висновком економічної експертизи № 25-01/СЕЕ від 07.01.2025, відповідно до якого перевищення витрат бюджетних коштів ГУ ДСНС України у Вінницькій області під час проведення закупівлі документально підтверджується та розрахунково становить 2 909 143,40 грн.;

- висновком комплексної судової експертизи матеріалів, речовин та виробів та судово-товарознавчої експертизи від 23.07.2025, відповідно до якого костюми РХБ захисту не відповідають технічним характеристикам ДСТУ № 13982-1:2009, № 13034:2017, № 14126:2008, № 1073-1:2019; № 1149-1:2017 за показником міцності шва (ДСТУ EN14325:2018) та наявністю захисного скла;

- численними допитами свідків;-

- вилученими документами в ході тимчасових доступів та обшуків;

- іншими матеріалами кримінального провадження, які отримані у встановленому КПК України порядку у їх сукупності.

З огляду на вищеописані обставини, а також беручи до уваги наявність здобутих доказів, які в сукупності є достатніми для прийняття відповідного рішення, 28.01.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України.

На даний час у кримінальному провадженні не встановлено усіх обставин, що мають значення для кримінального провадження, що дає підстави вважати, що ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності, буде намагатися знищити, сховати або спотворити речові та інші докази, які мають значення для кримінального провадження.

Крім того, ОСОБА_4 після отримання повідомлення про підозру зможе незаконно впливати на свідків злочину, яким можуть бути відомі обставини вчинення даного корупційного кримінального правопорушення.

На даний час виникла необхідність у застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з метою запобіганню ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що в ході застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищувати, ховати або спотворювати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також з метою забезпечення кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 інкриміновано особливо тяжкий злочин, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років. Наведене дає підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Крім того, ОСОБА_4 , маючи навики роботи бухгалтером, може бути обізнана з тактикою проведення досудового розслідування економічного злочину, що в свою чергу може призвести до незаконної протидії органу досудового розслідування, шляхом впливу на свідків та знищенням речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрювана ОСОБА_4 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

При цьому, на даний час не встановлено та не допитано усіх осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, а тому підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності, матиме можливість незаконно впливати на свідків злочину або інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрювана ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків.

З врахуванням викладеного, підозрювана, перебуваючи на свободі може скоїти інше кримінальне правопорушення з метою полегшення власного становища.

Таким чином встановлено ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виникає необхідність у покладенні на підозрюваного обов`язків, передбачених п.п. 1-9 ч. 5 ст. 194 КПК України

На підставі вищевикладеного, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, в межах строку досудового розсілудвання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, слідчому судді пояснив, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України, разом з тим, по кримінальному провадженні існують ризики, зокрема те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних в рамках даного кримінального провадження, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому останній необхідно обрати саме запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Додатково зазначив, що не дивлячись на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, орган досудового розслідування звернувся до суду саме з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки було встановлено, що ОСОБА_4 має на утриманні малолітню дитину та має важке захворювання.

Підозрювана ОСОБА_4 під час судового розгляду заперечила проти задоволення клопотання, слідчому судді пояснила, що протягом усього досудового розслідування кримінального провадження вона активно співпрацює зі слідством, наміру будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню вона не має, при цьому вона має на утриманні малолітню дитину, являється особою з інвалідністю третьої групи та потребує постійного медичного обстеження та лікування. Разом з тим пояснила, що продані захисні костюми були належної якості. Просила слідчого суддю застосувати відносно неї найбільш м`який запобіжний захід, який передбачений КПК України.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання слідчого, слідчому судді пояснив, що ОСОБА_4 жодним чином не переховувалась від органів досудового розслідування та активно співпрацює зі слідством, при цьому зазначив, що ДСТУ на який посилається прокурор до вказаних захисник костюмів не застосовується, оскільки, в даних захисних костюмах не передбачено наявність захисного скла. Додатково зазначив, що ризики зазначені у клопотанні є недоведеними та не підтверджуються жодними доказами а клопотання слідчого є передчасним. Разом з тим пояснив, що ОСОБА_4 має важке онкологічне захворювання та потребує постійного лікування, має на утриманні малолітню дитину, окрім того старший син ОСОБА_4 на даний час здійснює захист держави він збройної агресії та є учасником бойових дій, ОСОБА_4 офіційно працевлаштована та має постійне місце проживання, при цьому, за місцем роботи та проживання ОСОБА_4 характеризується позитивно. Окрім того, застосування вказаного запобіжного заходу унеможливить здійснення належної трудової діяльності ОСОБА_4 , а тому просив слідчого суддю відмовити у задоволенні клопотання слідчого у повному обсязі.

Слідчий суддя заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Стаття 177 КПК України, передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування слідством встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України, підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому, слід звернути увагу, що згідно положень чинного КПК України, на стадії досудового розслідування оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті їх оцінки з точки зору достатності й допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи.

На цій стадії слідчий суддя, враховуючи правову позицію ЄСПЛ, оцінює оголошену підозру лише з точки зору її обґрунтованості.

Так, згідно позиції, що висловлена у рішеннях ЄСПЛ і яку використовують слідчі судді, зокрема «Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» № 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Тобто, обґрунтованою є підозра яка побудована на фактах, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність і стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Щодо рівня імовірності, за якого підозра вважається обґрунтованою, то цей стандарт доказування не передбачає, що уповноважені особи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, які необхідні на наступних етапах кримінального провадження.

За наявності обґрунтованих даних, які спростовують усі чи деякі обставини вчинення кримінального правопорушення, прокурор має право змінити раніше повідомлену підозру чи, за наявності для цього підстав, прийняти рішення про закриття провадження.

В даному випадку, з`ясовані під час розгляду клопотання обставини свідчать про те, що повідомлення про підозру було здійснено за наявності фактичних даних, які давали прокурору можливість дійти висновку, що ОСОБА_4 може бути причетною до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, а додані до клопотання документи містять фактичні дані, які дають підстави слідчому судді на даній стадії процесу вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, які їй інкримінують органи досудового розслідування, є імовірною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Отже, у даному випадку оголошена ОСОБА_4 підозра з огляду на практику ЄСПЛ відповідає критеріям обґрунтованості.

Разом з тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також, відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує, те що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, не одружена, має на утриманні малолітню дитину, офіційно працевлаштована, раніше не судима, підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а тому враховуючи вагомість наявних доказів підозри у вчиненні кримінального правопорушення, наслідки від вчиненого кримінального правопорушення, характер та обставини злочину по якому повідомлено підозру, дають підстави слідчому судді дійти обґрунтованого висновку, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрювана обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що не дивлячись, на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого кримінального правопорушення, та враховуючи фактичні обставини кримінального правопорушення, орган досудового розслідування врахував ту обставину, що підозрювана має на утриманні малолітню дитину та має важке онкологічне захворювання, та звернувся до суду саме з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім того, слідчий суддя вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім цілодобового домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваної, а тому, з урахуванням всіх обставин, передбачених ст. 178 КПК України та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до підозрюваної ОСОБА_4 , з огляду на положення ст. 177, 181, 194 КПК України, слід застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на підозрюваної обов`язки передбачені в ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196, 309, 369, 370, 372, 400 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, що полягає у цілодобовій забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 23 (двадцять три) дні, тобто до 20 лютого 2026 року включно, в межах строку досудового розслідування, за виключенням відвідування закладів охорони здоров`я з метою проходження лікування, за умови повідомлення слідчого про вчинення зазначених дій.

Строк дії ухвали слідчого судді визначити до 20 лютого 2026 року включно.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, покласти на підозрювану ОСОБА_4 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування із підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до вимог ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу слідчого судді для організації виконання направити начальнику ГУНП у Львівській області.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, однак оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя