Провадження № 1-кс/643/5204/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2025

Слідчий суддя Салтівський районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Салтівського районного суду міста Харкова клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001107 від 23.10.2024,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді 17.09.2025 з клопотанням звернувся вказаний представник власника майна, який клопоче про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні №0001107 від 23.10.2024 ухвалою слідчого судді постановленою у справі №643/10270/25 на майно ОСОБА_4 . Заявник своє клопотання мотивує тим, що з вказаним майном проведені всі необхідні слідчі дії. З огляду на викладене, представник вважає, що підстави для арешту відпали, тому прохає його скасувати.

Власник майна у судове засідання не з`явився, подав відповідну заяву, у якій просив клопотання задовільнити з мотивів викладених у ньому.

Представники сторони обвинувачення не заперечували проти задоволення клопотання, зазначали, що потреба у арештованому майні відпала.

Дослідивши клопотання з додатками та позицію сторони обвинувачення слідчий суддя доходить до наступного.

Відповідно до ст.170 КПК України арешт майна застосовується, зокрема, з метою збереження речових доказів

При цьому, з комплексного тлумачення ст.174 КПК України випливає, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту. Таке клопотання підлягає задоволенню, якщо: відпала потреба у подальшому застосуванні арешту, або арешт накладено необґрунтовано.

Якщо слідчий у своїй заяві прямо зазначає, що арештоване майно не потрібне для цілей досудового розслідування, це означає: відсутня потреба у його подальшому збереженні як речового доказу; арешт не виконує більше функції, для якої його було накладено.

Відповідно до ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

При цьому з приписів норм глави 17 КПК України випливає, що арешт майна як обмеження права власності є допустимим лише за умови наявності законних і доведених підстав.

На переконання слідчого судді, якщо орган досудового розслідування сам визнає відсутність підстав, подальше обмеження власника у володінні, користуванні чи розпорядженні майном є непропорційним втручанням у його право власності.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду ра рішеннях ЄСПЛ, з яких вбачається, що обмеження права власності можливе лише тоді, коли воно переслідує легітимну мету та є необхідним у демократичному суспільстві, при цьому якщо орган досудового розслідування не довів необхідності подальшого арешту майна, суд зобов`язаний скасувати такий арешт.

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя переконаний, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001107 від 23.10.2024 задовільнити.

Скасувати арешт на майно ОСОБА_3 , накладений у кримінальному провадженні №0001107 від 23.10.2024 ухвалою слідчого судді у справі №643/10270/25.

Зобов`язати слідчого та прокурора у кримінальному провадженні №0001107 від 23.10.2024 негайно повернути вищевказане майно власнику.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1