УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002524 від 11.07.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002524 від 11.07.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Вивчивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для повернення клопотання про арешт майна, виходячи з наступного.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 6 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Водночас в даному кримінальному провадженні підозрюваний відсутній, відсутні дані про те, що юридичні особи в силу закону несуть цивільну відповідальність. Крім того, відсутні дані на обґрунтування цивільного позову, не убачається, що таке забезпечення кримінального провадження буде сприяти досудовому розслідуванню, при тому, що з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань не вбачається, що саме у зав`язку із вказаним майном здійснюються розслідування не підтверджено.

Частиною 3 ст.171 КПК України передбачено, що у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Проте такі дані відсутні та не викладені в клопотанні.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст.172 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002524 від 11.07.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - повернути заявнику, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1