УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001157 від 17.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001157 від 17.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, а саме: на майно, вилучене 02.10.2025 під час обшуку житлового приміщення, яке використовує ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук MacBook (серійний номер CO2OF2VHML7L) та мобільний телефон iPhone 12 Pro (IMEI: НОМЕР_1 ).

В обґрунтування клопотання вказано, що Слідчими 2 відділу 4 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про початок досудового розслідування у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001157 від 17.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , в період 2024-2025 рр., на території м. Києва та Львова, організував зняття соціальних виплат та пенсій з розрахункових рахунків громадян України проживаючих на тимчасово окупованій території України (в тому числі м. Лисичанськ Луганської області), їх подальшу конвертацію в криптовалюту, переведення вказаного активу на непідконтрольну територію України та конвертацію в російський рубль, використовуючи при цьому незаконно виготовлені дублікати банківських карт таких громадян та інформації щодо таких карт для доступу до їх розрахункових рахунків. Таким чином, вище вказані особи причетні до вчинення умисних дій, спрямованих на допомогу державі-агресору (пособництво), з метою завдання шкоди Україні шляхом реалізації та підтримки рішень та дій держави-агресора, щодо запровадження та введення в обіг готівкових коштів - російських рублів на тимчасово окупованих територіях України.

02.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва проведено обшук квартири за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено технічні засоби які мають значення для кримінального провадження, а саме: ноутбук MacBook (серійний номер CO2OF2VHML7L) та мобільний телефон iPhone 12 Pro (IMEI: НОМЕР_1 ).

Вказані технічні засоби захищені паролем логічного захисту які ОСОБА_4 відмовився надати слідчому. Крім того, на прохання слідчого, ОСОБА_4 відмовився надати доступ до інформації яка міститься на технічних засобах.

Вищевказані технічні засоби вилучені з метою проведення комп?ютерно-технічної експертизи.

03.10.2025 постановою слідчого предмети та речі, відповідно вищевказаного переліку, визнано речовими доказами по кримінальному провадженню, оскільки вони відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Враховуючи викладене, у кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на вказані речі, як на речові докази.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, використання, перетворення, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.

Необхідність арешту майна, в даному випадку, зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі, чи перешкоджатиме встановленню істини та всіх обставин кримінального правопорушення, що відповідно до ст. 91 КПК України є обов`язком слідчого та прокурора, внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене, чи реалізоване, а також зумовить втрату його економічного потенціалу у випадку його відчуження.

Прокурор підтримав клопотання з підстав, наведених у ньому, та просив задовольнити клопотання.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Дослідивши доводи щодо підстав накладення арешту на майно, копії матеріалів кримінального провадження, надані в обґрунтування доводів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Так, Слідчими 2 відділу 4 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про початок досудового розслідування у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001157 від 17.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

02.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва проведено обшук квартири за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено технічні засоби які мають значення для кримінального провадження, а саме: ноутбук MacBook (серійний номер CO2OF2VHML7L) та мобільний телефон iPhone 12 Pro (IMEI: НОМЕР_1 ).

Вказані технічні засоби захищені паролем логічного захисту які ОСОБА_4 відмовився надати слідчому. Крім того, на прохання слідчого, ОСОБА_4 відмовився надати доступ до інформації яка міститься на технічних засобах.

Вищевказані технічні засоби вилучені з метою проведення комп?ютерно-технічної експертизи.

03.10.2025 постановою слідчого предмети та речі, відповідно вищевказаного переліку, визнано речовими доказами по кримінальному провадженню, оскільки вони відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до положень ст.170 КПК України майно, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину може бути арештоване на підставі рішення слідчого судді. Арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться чи зберігаються в банках або інших фінансових установах. Арешт майна може бути застосований з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України встановлено, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дослідивши доводи клопотання та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, виявленого під час проведення обшуку, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, які були засобами вчинення злочинів, та залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Надані прокурором дані в протоколі обшуку, підтверджують висновки в постанові від 03.10.2025 року про визнання вилученого майна речовими доказами, те, що фактичні дані, які містяться, дають підстави для висновків на даній стадії, що майно є засобом чи знаряддям вчинення вказаного кримінального правопорушення, у зв`язку з чим їх вилучення узгоджується з правилам ст. 168 КПК України.

Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення як накладення арешту. При цьому доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Так, приймаючи до уваги викладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, обсяг фактичних обставин кримінального провадження, даних на підтвердження, що виявлене майно містить на собі сліди злочину, з метою збереження речових доказів та проведення експертиз, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 03.10.2025 року, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні як на речові докази.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 02.10.2025 під час обшуку житлового приміщення, яке використовує ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук MacBook (серійний номер CO2OF2VHML7L) та мобільний телефон iPhone 12 Pro (IMEI: НОМЕР_1 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1