Справа № 296/2439/20
У Х В А Л А

Іменем України

13 червня 2025 рокум .Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі

Головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

розглядаючи у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000193 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.2 ст. 361 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Корольовського районного суду м. Житомира перебуває кримінальне провадження, №0000193 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.2 ст. 361 КК України.

У судові засідання, призначені на 03.06.2025 року та 13.06.2025 року на виклик до суду не з`явилася обвинувачена ОСОБА_4 , 05.06.2025 року направила на електронну адресу суду заяву про те, що вона не з`явилась в судове засідання , яке відбулось 03.06.2025 року , у зв`язку із смертю її дідуся, крім того, повідомила, що вона перебуває у стані вагітності та у зв`язку з нестабільним психоемоційним станом після втрати родича, погіршеним самопочуттям , а також з рекомендацією лікаря уникати фізичного та психологічного навантаження , вона не має можливості бути присутньою у судовому засіданні, яке призначене на 13.06.2025 року.

Крім того, суд звертає увагу , що обвинувачена ОСОБА_4 не з`явилась у судові засідання, які були призначені на: 18.04.2024 року,

Для постановлення законного й обґрунтованого рішення по кримінальному провадженню присутність обвинуваченої в судовому засіданні є обов`язковою.

Відповідно до ст.314 КПК України судове засідання відбувається з обов`язковою участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та інших учасників процесу.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 Європейський суд з прав людини у п. 41 зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Отже, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зазначене є усталеною практикою як Європейського суду з прав людини, так і національних судів.

Суд звертає увагу, що неодноразово дане кримінальне провадження було відкладено за клопотаннями обвинуваченої про відкладення розгляду справи.

Обвинувачена ОСОБА_4 не надала суду доказів, які б підтверджували поважність причин її відсутності у судових засіданнях 03.06.2025 року та 13.06.2025 року, долучені обвинуваченою копії документів , а саме: свідоцтво про смерть та виписка з медичної карти не вказує на поважні причини неприбуття обвинуваченої до суду, а сам по-собі нестабільний психоемоційний стан особи не може бути причиною відкладень розгляду кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене суд вважає за необхідне накласти на обвинувачену ОСОБА_4 грошове стягнення у виді штрафу.

Положеннями ст. 144 КПК України передбачено, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом за невиконання процесуальних обов`язків за клопотанням сторін та за ініціативою суду.

Відповідно до ч.2 ст.146 КПК України під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання.

Згідно ст. 139 КПК України, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний, не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик суду.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що така поведінка обвинуваченої ОСОБА_4 , а саме - її систематичне неприбуття до суду у судові засідання без поважних причин, унеможливлює судовий розгляд даного кримінального провадження відповідно до загальних засад кримінального провадження, встановлених кримінальним процесуальним законом, в тому числі у строки, встановлені ст. 28 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне накласти грошове стягнення на обвинувачену в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за порушення своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 23, 139, 144, 146, 325 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , грошове стягнення в розмірі 1 (одного) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028 (три тисячі двадцять вісім ) грн. 00 коп., за неявку в судове засідання.

Копію ухвали для виконання в частині сплати грошового стягнення направити обвинувачені ОСОБА_4 не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Грошове стягнення (як засіб процесуального примусу) має бути сплачене в дохід держави. У випадку невиконання, копія ухвали направляється для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання особи, на яку накладено грошове стягнення.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення до суду, який виніс ухвалу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1