Справа № 758/9884/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000913 від 07.04.2025,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000913 від 07.04.2025, а саме нежилих приміщень з № 1 по № 9, № 9а, з № 10 по № 24 (групи приміщень № 51) (в літ. «Г») по АДРЕСА_1 (РНОНМ 00) з позбавленням права на їх відчуження, а також із забороною проведення будівельних та демонтажних робіт до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з цим зі змісту клопотання вбачається, що прокурор обгрунтовує необхідність накладення арешту на нежилі приміщення з № 1 по № 9, № 9а, з № 10 по № 24 (групи приміщень № 51) (в літ. «Г») по АДРЕСА_2, однак у прохальній частині просить накласти арешт на нежилі приміщення з № 1 по № 9, № 9а, з № 10 по № 24 (групи приміщень № 51) (в літ. «Г») по АДРЕСА_1, тобто зазначено суперечливі відомості щодо об`єкту нерухомості.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Зі змісту клопотання вбачається, що його подано з метою збереження речових доказів, оскільки, на думку прокурора, нежитлове приміщення є об`єктом кримінально-протиправних дій. Проте, будь-якого обґрунтування вказаної обставини клопотання не містить, а невиконання умов охоронного договору та його розірвання у судовому порядку, є предметом розгляду у порядку господарського судочинства. Таким чином, клопотання не містить обґрунтування можливості використання в доказувані в якості речового доказу майна щодо якого подано клопотання.

Крім цього, слідчий суддя звертає увагу на те, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_3 від 22.04.2025 (справа №758/5274/25) у задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_2 про накладення арешту на вищевказане майно відмовлено. Ухвала набрала законної сили та в апеляційну інстанцію не оскаржувалась. Подаючи дане клопотання, прокурор не обгрунтувала нових обставин та підстав, за яких вона знову може звернутися до суду з аналогічним клопотанням.

Також, як вбачається з ЄДРСР, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 20.05.2025 (справа №758/6541/25), та ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від 26.06.2025 (справа №758/9600/25) аналогічне клопотання прокурора двічі було повернуто для усунення недоліків.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт подано без додержання вимог ст.171 КПК України, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя, з урахуванням вимог КПК України, вважає необхідним повернути клопотання про арешт майна прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000913 від 07.04.2025, повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків поданого клопотання та приведення його у відповідність до вимог статті 171 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1