Справа № 621/2159/25
Провадження № 1-кс/621/339/25
Ухвала

Іменем України

09 липня 2025 року м. Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого дізнавача СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

08.07.2025 старший дізнавач СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у провадженні якої знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000093 від 08.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України, звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: посвідчення водія на ім`я ОСОБА_5 , серія НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 07.07.2025 до чергової частини ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт інспектора СРПП ВП № 2 Чугуївського РУП лейтенанта поліції ОСОБА_6 про те, що 07.07.2025, під час здійснення патрулювання на ділянці автошляху Р-78 по вулиці Балаклійське шосе м. Слобожанське Чугуївського району Харківської області був зупинений автомобіль ВАЗ-Priora, д.н.з НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при перевірці документів надав посвідчення водія серія НОМЕР_1 із ознаками підробки, а саме відсутності захисних елементів на бланку посвідчення.

08.07.2025 відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000093, з попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України.

07.07.2025 у період часу з 22 години 15 хвилин по 22 годину 35 хвилин було проведено огляд місця події (ділянка місцевості поблизу буд. № 10 по вул. Балаклійське шосе м. Слобожанське, Чугуївського району Харківської області), в ході якого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно, в присутності понятих видав посвідчення водія на своє ім`я серія НОМЕР_1 , із ознаками підробки, яке було вилучено до ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.

Постановою дізнавача від 08.07.2025 вилучене посвідчення водія було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000093.

У поданому клопотанні старший дізнавач зазначає, що тимчасово вилучене майно може мати на собі сліди злочину та бути використана як доказ у кримінальному провадженні, тому необхідно вжити заходів до його збереження шляхом накладення на нього арешту.

Старший дізнавач у судове засідання не з`явилася, надала заяву в якій просила здійснювати розгляд клопотання за її відсутності та без фіксування технічними засобами, на задоволенні клопотання наполягав.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити, з підстав викладених у ньому.

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином. Заяв про відкладення судового розгляду, письмових заперечень з приводу клопотання до суду не надходило.

Враховуючи незаявлення прокурором клопотання про фіксування, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, вислухавши думку прокурора, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до положень частини 1 статті 40-1 Кримінального процесуального кодексу України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно з частиною 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підтвердження клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000093 від 08.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України; копію рапорту ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області від 07.07.2025, щодо надходження повідомлення про підробку документів; копію протоколу огляду місця події від 07.07.2025; копію письмових пояснень ОСОБА_5 від 07.07.2025; копія постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 08.07.2025.

Згідно з пункту 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до частини 5 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Приписами частин 10, 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу к кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, відчуження.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись статтями 107, 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого дізнавача СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт, який полягає у забороні відчуження, користування та розпорядження, на вилучене під час огляду місця події 07.07.2025 у період часу з 22 години 15 хвилин по 22 годину 35 хвилин на ділянці місцевості поблизу буд. № 10 по вул. Балаклійське шосе м. Слобожанське, Чугуївського району Харківської області, майно:

- посвідчення водія на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серія НОМЕР_1 .

Ухвала про арешт тимчасово вилученого майна підлягає виконанню негайно старшим дізнавачем СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_4 на яку покладено обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів зі дня її оголошення.

Слідчий суддя: