Справа № 601/735/25
Провадження № 1-кс/601/546/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2025 року місто Кременець

Слідчий суддя Кременецького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду, в місті Кременець клопотання прокурора Шумського відділу Кременецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000021 від 03.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду в межах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№0000021 від 03.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, із клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно.

В обґрунтування клопотання зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.03.2024 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державний реєстратор Шумської міської ради ОСОБА_4 здійснив несанкціоновану зміну інформації, яка обробляється в автоматизованій системі, вчиненій повторно особою, яка має право доступу до неї, а саме на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 , виданого 06.12.2011 Миролюбівською сільською радою вніс несанкціоновано відомості про речове право за №54181649, з подальшим проведенням державної реєстрації права власності ТОВ «Віконт М» щодо об?єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 040 - Млин з допоміжними будівлями і спорудами по вул. Млинова, 1б в с. Миролюбівка Тернопільського району. Державним реєстратором ОСОБА_4 порушено вимоги статей 3, 10, 18, 23 Закону, пунктів 12, 40, 53 Порядку № 1127, оскільки проведено державну реєстрацію прав за відсутності інформації про зареєстровані речові права, що виникли в установленому законодавством порядку до 01.01.2013. Відповідно до наказу Міністерства юстиції України №1803/5 від 25.06.2025, державному реєстратору Шумської міської ради Тернопільської області ОСОБА_4 анульовано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Є достатні підстави вважати, що представники Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІКОНТ М» за якими залишається зареєстрованим право власності на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 040 - Млин з допоміжними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 можуть здійснити його відчуження.

Прокурор в судове засідання не з`явився однак, надіслав суду заяву, в якій просить кклопотання розглядати у його відсутності.

Представник ТОВ «Віконт-М» в судове засідання не з`явився, хоча про день та час розгляду справи були повідомлені належним чином.

В силу вимог ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників справи у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього копії документів, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Оскільки на цьому етапі жодній особі не вручено повідомлення про підозру, слідчий суддя оцінює лише достатність підстав вважати, що таке кримінальне правопорушення було вчинене. Встановлення таких підстав базується на існуванні фактів чи інформації, які можуть сформувати у слідчого судді внутрішнє переконання, що події, про які йдеться, становлять склад кримінального правопорушення (безвідносно до особи, яка могла його вчинити).

Як слідує із змісту клопотання та підтверджується витягом з ЄРДР від 01.02.2022, досудове розслідування у кримінальному провадженні № №0000021 від 03.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України за фактом несанкціоновані зміни інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі вчинені особою, яка має право доступу до неї, вчинені повторно.

Згідно п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За змістом ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Наведених вимог кримінального процесуального закону щодо змісту клопотання про арешт майна прокурором не дотримано. За своїм змістом клопотання про арешт майна є необґрунтованим.

Так, клопотання про арешт майна не містить конкретної підстави і мети арешту вилученого майна, а також відповідного обґрунтування необхідності арешту майна. Цитування в тексті клопотання положень ст.170 КПК України не підтверджує такої підстави і мети арешту вилученого майна, що зазначені в загальних рисах.

В судовому засіданні не підтверджено, що майно є речовими доказами у справі.

Крім того, слідча суддя дослідливши клопотання про арешт майна, вважає, що в данному випадку може бути наявний спір про право, який розглядаєтьтся в порядку господарського чи цивільного судочинства і де може також вирішуватись питання арешту майна.

Таким чином, виходячи з встановлених обставин справи та вимог КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання є безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання клопотання прокурора Шумського відділу Кременецької окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000021 від 03.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою при оголошенні ухвали протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1