УХВАЛА

25 серпня 2025 року

м. Київ

справа № 463/12590/20

провадження № 51-1808во21

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши заяву ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 02 травня 2022 року,

встановив:

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 грудня 2020 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 27 січня 2022 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_4 про перегляд

за нововиявленими обставинами вищевказаної ухвали слідчого судді.

Львівський апеляційний суд ухвалою від 06 квітня 2022 року залишив ухвалу суду першої інстанції без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 02 травня 2022 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 27 січня 2022 року та ухвалу Львівського апеляційного суду від 06 квітня 2022 року.

До Верховного Суду від ОСОБА_4 надійшла заява про виправлення описки

у зазначеній вище ухвалі касаційного суду від 02 травня 2022 року. У заяві

ОСОБА_4 просить виконати Рішення Конституційного Суду України

№ 5-рп(11)2024 від 10 квітня 2024 року та внести відповідні зміни (виправити описки) в ухвалу Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 02 травня 2022 року, оскільки не погоджується абз. 4 на арк. 3 вказаного судового рішення, вважаючи його таким, що суперечить вищевказаному рішенню Конституційного Суду України.

Перевіривши доводи заяви про виправлення описки, колегія суддів дійшла висновку, що у її задоволенні слід відмовити у зв`язку з таким.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише

ті описки, які мають істотний характер.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення не має права його змінити або скасувати.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як убачається зі змісту заяви ОСОБА_4 , він по суті не погоджується із винесеним судом касаційної інстанції рішенням та, порушуючи питання про внесення змін

у судовому рішенні, фактично просить про його зміну, а не про виправлення описки. Отже, прохання ОСОБА_4 суперечить вимогам процесуального закону.

З огляду на наведене, у задоволенні заяв про виправлення описки слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 379, 441 КПК, Суд

постановив:

Відмовити ОСОБА_4 у задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 02 травня 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3