Справа № 496/4620/25
Провадження № 1-кп/496/603/25
У Х В А Л А

29 липня 2025 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Біляївського районного суду Одеської області клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Біляївського районного суду Одеської області знаходиться зазначене вище кримінальне провадження.

Прокурор надав до суду клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів. Своє клопотання обґрунтовує тим, 04.05.2024 року, близько 17 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в приміщенні кухні будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , розпивав спиртні напої з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та іншими особами. В цей час, між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 виник конфлікт на побутовому ґрунті. В ході конфлікту, ОСОБА_5 взяв зі столу кухонний ніж та тримаючи його у правій руці, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з мотивів явної неповаги до охоронюваних законом цінностей життя та здоров`я людини, переслідуючи мету вбивства ОСОБА_6 , завдав останньому п`ять ударів ножем в область шиї та нижньої щелепи, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних ран правої щоки, шиї, підборіддя та виличної області. Зазначені тілесні ушкодження спричинили смерть потерпілого ОСОБА_6 . Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке кваліфікується як вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. На даний час ризики, які враховувалися при обрання вказаного запобіжного заходу під час досудового розслідування, не відпали. Так, як встановлено, що обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення покарання, за інкримінований злочин у випадку визнання його винним; незаконно впливати на свідків, які є знайомими обвинуваченого та співмешканка обвинуваченого.

Потерпіла у підготовче судове засідання не з`явилася.

Обвинувачений у підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання прокурора.

Захисник обвинуваченого у підготовчому судовому засіданні підтримав позицію обвинуваченого.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання прокурора, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. Строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 05.08.2024 року, але завершити судовий розгляд не можливо.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Суд погоджується з доцільністю тримання обвинуваченого під вартою, виходячи з того, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Так, Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» зазначав, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти, які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Так, судом встановлено, що обвинувачений, не працевлаштований, не має законних джерел для існування, свідки по справі не допитані, його співмешканка з якою він мешкає за однією адресою є свідком по справі, тобто наразі існують ризики, передбачені п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України. Таким чином, обвинувачений може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів.

Враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

У зв`язку із вищевикладеним, суд дійшов висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи на даний час, а тому клопотання прокурора обґрунтоване і підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177, 181, 183, 331, 392 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто з 29.07.2025 р. до 26.09.2025 року включно в ДУ «Одеській слідчий ізолятор».

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі: начальнику ДУ «Одеській слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1