Справа № 991/470/25
Провадження 1-р/991/36/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 червня 2025 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні залу суду в місті Києві заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від 07.04.2025 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000337 від 04.07.2024, за обвинуваченням

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Мазники, Деражнянського району, Хмельницької області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19.05.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшла заява від захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від 07.04.2025.

Заява обґрунтована тим, що на розгляді у колегії суддів Вищого антикорупційного суду у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 перебуває обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.07.2024, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

У підготовчому судовому засіданні 07.04.2025 обвинувачений ОСОБА_6 подав до суду письмове клопотання про закриття вказаного кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, у задоволенні якого ухвалою колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 07.04.2025 було відмовлено.

Захисник стверджує, що зміст вказаної ухвали від 07.04.2025 викликає питання стосовно чіткості та зрозумілості, з таких причин:

Нечіткість обчислення строків досудового розслідування

Захисник з посиланням на ч. 5 ст. 219 КПК України вказує, що строк ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження не включається до строків досудового розслідування. Проте сторона обвинувачення не повідомила сторону захисту про завершення досудового розслідування, що викликає питання щодо правильності визначення строків. Стороні захисту не зрозуміло, як враховано періоди ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження.

Недостатнє обґрунтування правомірності дій сторони обвинувачення

Суд констатує відповідність дій сторони обвинувачення вимогам законодавства, проте не пояснює детально, як саме було дотримано норм ст. 219, 290 КПК України у частині строків.

Суперечливість посилань на законодавство

Захисник стверджує, що у рішенні зазначено, що обчислення строків досудового розслідування має включати вихідні та святкові дні (ч. 7 ст. 115 КПК України), однак такого обчислення не наведено.

Порушення вимог ст. 290 КПК України полягає в тому, що стороні захисту не було надано доступу до матеріалів досудового розслідування у встановленому порядку, що є прямим порушенням положень ст. 290 КПК України. Незрозуміло, яким чином Суд оцінював це порушення і чи вплинуло воно на законність обвинувального акту.

Захисник, посилаючись на п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, який був підставою для закриття кримінального провадження, та на зміст ч. 7 ст. 284 КПК України стверджує, що якщо під час судового провадження виявляються обставини, передбачені зокрема п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження.

Вважає, що чинний КПК України передбачає певні винятки, коли обчислення строків досудового розслідування до його закінчення зупиняється. Ці випадки передбачені ст. 280, 290 КПК України.

Захисник, посилаючись на ч. 5 ст. 219, ст. 280, 282, 290 КПК України, а також на правову позицію колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного суду, викладену у постанові від 07.02.2024 у справі №760/23923/21, стверджує, що у строк досудового розслідування не включається строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, який обраховується з наступного дня після направлення або безпосереднього вручення стороною обвинувачення підозрюваному, його захиснику повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Невиконання зобов`язання прокурором або слідчим за його дорученням повідомити підозрюваному, його захиснику про завершення досудового розслідування продовжує стадію здійснення досудового розслідування та зарахування часу його здійснення у строки досудового розслідування. Час з дня відновлення досудового розслідування по день направлення або безпосереднього вручення стороною обвинувачення підозрюваному, його захиснику повідомлення про завершення досудового розслідування, включається у строки досудового розслідування. Зупинене досудове розслідування відновлюється постановою слідчого, прокурора у разі проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій.

Чинний КПК передбачає лише два виключення, коли є можливість проведення певних слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій, які не зараховуються до строку досудового розслідування, а саме:

-проведення слідчих (розшукових) дій, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного, під час зупинення досудового розслідування (ч. 5 ст. 280 КПК);

-проведення процесуальної дії - подання слідчому судді клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування після завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів іншій стороні (ч. 10 ст. 290 КПК).

На переконання захисту, під час виконання ст. 290 КПК України, без відновлення досудового розслідування, неможливе проведення стороною обвинувачення інших процесуальних дій, за виключенням єдиної процесуальної дії - подання слідчому судді клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування після завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів іншій стороні.

У разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій (крім двох зазначених виключень), коли обчислення строків досудового розслідування зупинено та строк досудового розслідування не закінчився, досудове розслідування відновлюється та згідно з ч. 5 ст. 219 КПК України строки досудового слідства теж відновлюються.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження ОСОБА_6 15.07.2024 у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.07.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 05.09.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.07.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 369 КК України, продовжено до п`яти місяців, тобто до 15.12.2024.

27.11.2024 за 18 днів до закінчення строку досудового розслідування стороною обвинувачення повідомлено стороні захисту про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів кримінального провадження № 0000337.

05.12.2024 у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.07.2024, під час виконання ст. 290 КПК України, прокурором четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 складено, вручено стороні захисту та направлено слідчому судді Вищого антикорупційного суду клопотання про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Захисник вважає, що 05.12.2024 коли прокурор склав, вручив стороні захисту і подав слідчому судді Вищого антикорупційного суду вказане клопотання, то прокурор відновив досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.07.2024 та згідно з ч. 5 ст. 219 КПК України строки досудового слідства теж відновилися.

Отже вчинення прокурором вказаних процесуальних дій, порядок проведення яких визначено ст. ст. 36, 131, 132, 176-178, 182, 194 КПК України, під час виконання вимог ст. 290 КПК України, свідчить про прийняття ним рішення про відновлення досудового розслідування, оскільки згідно зі ст. 290 КПК України винесення постанови про відновлення досудового розслідування у даному випадку непередбачено.

На переконання сторони захисту, строк з 28.11.2024 по 04.12.2024 включно (7 днів) не враховується у строк досудового розслідування. 05.12.2024 строки досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.07.2024 відновилися та водночас визначено, що 22.12.2024 строк досудового розслідування закінчується. 20.01.2025 сторона обвинувачення вручила стороні захисту обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Однак, у період з 05.12.2024 по 20.01.2025 сторона обвинувачення свої обов`язки, передбачені ч. 1 ст. 290 КПК України, не виконала та не направила або безпосередньо не вручила підозрюваному, його захиснику повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування, а тому весь час вказаного періоду зараховується у строк досудового розслідування.

Прокурор у кримінальному провадженні лише на 30 (тридцятий) день після закінчення строку досудового розслідування 21.01.2025 направив до Вищого антикорупційного суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.07.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

З огляду на викладене, захисник стверджує, що суд "розглянув клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування". Прокурор подав обвинувальний акт після спливу визначених законом строків. Суд встановив, що досудове розслідування було фактично відновлене 05.12.2024, коли прокурор подав клопотання до суду, а отже - строки поновилися. Однак сторона обвинувачення не виконала вимоги ст. 290 КПК України щодо повторного повідомлення про завершення розслідування, через те, що час до 20.01.2025 зараховується у загальний строк. Незважаючи на це, суд дійшов висновку, що строк досудового розслідування на момент подачі обвинувального акту не був повністю вичерпаний, тому у задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження відмовлено.

Для чіткого розуміння та юридичної визначеності існує необхідність роз`яснення судового рішення для усунення неясності та двозначності шляхом чіткого формулювання раніше викладеного.

Захисник із посиланням на рішення Конституційного суду України та рішення ЄСПЛ просив роз`яснити судове рішення у справі № 991/470/25 у частині мотивів відмови у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження № 0000337 від 04.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, з огляду на наступне:

-після 05.12.2024 прокурором було відновлено досудове розслідування шляхом подання до суду клопотання про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного у зв`язку із застосованим запобіжним заходом;

-після цього сторона обвинувачення не повідомила сторону захисту про завершення досудового розслідування;

-також стороні захисту не було надано доступу до матеріалів досудового розслідування, що є порушенням вимог ст. 290 КПК України.

Позиції учасників кримінального провадження

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав свою заяву та просив про її задоволення з підстав, наведених у ній. Пояснення надав аналогічні змісту заяви про роз`яснення судового рішення. Додатково зазначив, що стороні захисту є незрозумілим та таким, що потребує окремого тлумачення четвертий абзац знизу мотивувальної частини ухвали від 07.04.2025.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_9 у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином. Захисник ОСОБА_5 повідомив, що ОСОБА_6 не зміг з`явитися через запланований його допит у правоохоронних органах.

Прокурор ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду заяви про роз`яснення судового рішення повідомлений належним чином. Подав до суду письмові заперечення, у яких просив відмовити у задоволенні вказаної заяви та розглядати цю заяву без його участі. Прокурор вважає, що ухвала від 07.04.2025 постановлена з дотриманням вимог ст. 372 КПК України та її положення не допускають різночитання, зміст ухвали проголошено ясною, зрозумілою українською мовою з використанням сталої, в постійному сенсі, термінології, яка унеможливлює різне її тлумачення. Свою позицію прокурор детально виклав у письмових запереченнях, відповідно до яких зазначив, що заходи забезпечення кримінального провадження не є слідчими (розшуковими) діями, кримінальне провадження № 0000337 від 04.07.2024 не зупинялось, а отже висновки сторони захисту, що викладені у заяві про роз`яснення судового рішення є такими, що не ґрунтуються на законі.

Згідно з ч. 2 ст. 380 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення судового рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Мотиви суду

Розглянувши заяву про роз`яснення рішення, дослідивши клопотання про закриття кримінального провадження та ухвалу колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 07.04.2025, заслухавши думку захисника ОСОБА_5 , колегія суддів дійшла такого висновку.

У заяві, що розглядається, захисник в порядку, передбаченому ст. 380 КПК України, з огляду на незрозумілість, неясність та невизначеність судового рішення просить роз`яснити мотиви прийняття колегією суддів рішення від 07.04.2025 про відмову у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження № 0000337 від 04.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, а саме роз`яснити зміст четвертого абзацу знизу мотивувальної частини ухвали від 07.04.2025.

Разом з тим, зміст заяви про роз`яснення судового рішення свідчить про повторний та більш ретельний виклад доводів клопотання про закриття кримінального провадження та повторне його вирішення із небхідністю повторного спростування висновку сторони захисту про те, що подача клопотання про продовження дії застосованого заходу кримінального провадження після його завершення та на стадії відкриття матеріалів іншої сторони перериває перебіг строків досудового розслідування, потребує повторного вчинення дій, спрямованих на повідомлення про його завершення, невчинення яких спричиняє його закінчення у разі не направлення обвинувального акту до суду.

Однак, особа, яка звертається із заявою про роз`яснення, має вказати, які частини рішення є для неї незрозумілими, у чому полягає необхідність його додаткового пояснення тощо.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 110 КПК України, судове рішення приймається у формі ухвали, постанови або вироку, які мають відповідати вимогам, передбаченим статтями 369, 371-374 цього Кодексу.

Положеннями ч. 1, 2 ст. 369 КПК України передбачено, що судове рішення, у якому суд вирішує обвинувачення по суті, викладається у формі вироку, а судове рішення, у якому слідчий суддя, суд вирішує інші питання, викладається у формі ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Виходячи зі змісту зазначеної норми, роз`яснення рішення - це його викладення у більш ясній і зрозумілій формі. Роз`яснення судового рішення має значення в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання.

Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, й тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. Це дає змогу усунути недоліки судового рішення, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

В ухвалі колегії суддів Вищого антикорупційного суду від 07.04.2025 про відмову у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження № 0000337 від 04.07.2024 з посиланням на відповідні положення кримінального процесуального закону викладено висновок про необгрунтованість позиції обвинуваченого в частині його власного персонального тлумачення положень ч. 5 ст. 280 та ч. 10 ст. 290 КПК України, які суд визнав не логічними, помилковими та такими, що не грунтуються на законі.

Наведені обвинуваченим та судом положення кримінального процесуального закону ні окремо, ні в сукупності не дають жодних підстав стверджувати, що подача клопотання про продовження дії застосованого заходу кримінального провадження після його завершення та на стадії відкриття матеріалів іншої сторони впливає на перебіг строків досудового розслідування, адже заходи забезпечення кримінального провадження не є слідчими (розшуковими) діями, а кримінальне провадження № 0000337 від 04.07.2024 не зупинялось.

Висновки про протилежне є власним тлумаченням норм кримінального процесуального закону автором клопотання.

Тобто ухвала суду, щодо якої надійшла заява про роз`яснення, є зрозумілою у розумінні ст. 380 КПК України. Зміст означеної ухвали проголошено ясною, зрозумілою українською мовою з використанням сталої, у понятійному сенсі, термінології, яка унеможливлює різне її тлумачення, що також підтвердив прокурор у своїх письмових запереченнях.

Більше того, стороною захисту не наведено підстав, які б свідчили про необхідність роз`яснення судового рішення та наявність перешкод для виконання стороною захисту такої ухвали, оскільки ухвала колегії суддів від 07.04.2025 не містить вимог щодо її виконання.

У своїй заяві захисник хоч і посилається на незрозумілість судового рішення, однак фактично він не погоджується із змістом цього рішення, за результатом якого було відмовлено у задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження.

На переконання колегії суддів, ухвала від 07.04.2025 постановлена з урахуванням положень ст. 219, 280, 284, 290, 314 КПК України, її зміст повністю відповідає приписам ст. 110, 372 КПК України, вона є зрозумілою, будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння не містить. Мотивувальна частина рішення, викладена загальновживаними словами, містить чіткий і зрозумілий характер, у них зазначені мотиви та правові підстави, якими керувалася колегія суддів при постановленні свого рішення, а тому таке рішення не потребує додаткового роз`яснення.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити через відсутність підстав, визначених ст. 380 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 369, 372, 376, 380, 395 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від 07.04.2025 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000337 від 04.07.2024, відмовити.

Ухвала про відмову в роз`ясненні судового рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку особою, яка звернулась із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.

Апеляційна скарга може бути подана до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду через Вищий антикорупційний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3