Провадження № 1-кс/643/5070/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2025 року слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

До Салтівського районного суду міста Харкова 12.09.2025 надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути, виходячи з наступного.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання та додані документи, слідчий суддя зазначає, що заявником у клопотанні не вказано у межах якого кримінального провадження подається вказане клопотання про скасування арешту майна, а також не надано доказів, які підтверджують належність вказаних у клопотанні документів саме йому. Окрім того, заявником не надано документи, які підтверджують особу заявника, у клопотанні, серед іншого, не вказано навіть адресу проживання останнього, тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Слідчий суддя роз`яснює заявниці можливість повторного звернення з таким клопотанням після усунення вказаних недоліків, тобто клопотання має містити повну інформацію про заявника, в тому числі адресу його проживання, посилання на номер ЄРДР в межах якого воно заявляється, а також документи, які підтверджують особу заявника тощо.

Слід зазначити, що положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 9, 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1