печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника шостого відділу управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000261 від 21.03.2022,

В С Т А Н О В И В:

12.05.2025 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання начальника шостого відділу управління процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Департаменту протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000261 від 21.03.2022 за фактами фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу, вчинення державної зради, колабораційної діяльності, виготовлення та розповсюдження творів, що пропагують культ насильства і жорстокості, расову національну чи релігійну нетерпимість та дискримінацію, шахрайство, легалізація коштів отриманих злочинним шляхом, за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 111, ч.ч. 1, 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 3 ст. 300 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що учасники проросійського псевдо релігійного проекту «Міжнародний громадський рух «АллатРа» ( ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ін.), за допомогою художньої літератури, засобів масової інформації та інтернет-ресурсів, поширювали на території України інформаційні матеріали, що спрямовані на дискредитацію органів державної влади України, співпрацю з державою-агресором (російською федерацією), на підтримання загарбницької збройної агресії росії проти України.

Упродовж існування цієї організації, 2003-2022 року, діяльність якої продовжує тривати, її учасниками створено розгалужену мережу підконтрольних юридичних осіб, ТОВ «ВД «Сенсей» (), ТОВ «ИД «Лотос» (), ТОВ «АллатРа» (), Громадську організацію «Міжнародна організація «Лагода» (), Громадську спілку «Міжнародний громадський рух «АллатРа» () та її представництва по всій території Україні (регіональні осередки «МГР «АллатРа»), до яких увійшли громадяни Російської Федерації, які ймовірно були пов`язані із російськими спецслужбами.

Основними завданнями створених структур були залучення до своїх лав осіб з проросійськими поглядами, участь в антиукраїнських заходах, співпрацями із представниками Російської Федерації на користь останньої, підготовка інформаційних матеріалів негативного характеру стосовно діяльність українських державних інститутів, дискредитація українських історичних постатей, нав`язування радянського історичного минулого тощо.

Особливо активізувалася злочинна діяльність вказаної групи осіб, після початку збройного конфлікту у 2014 році розпочатого Російською Федерацією проти України.

Під прикриттям згаданих організацій її учасники умисно поширювали як на території України (серед різних верств населення у тому числі в державних закладах) так і за її межами на шкоду інтересам національної безпеки України та міжнародного правопорядку інформацію, якою заперечується існування української нації, територія України розглядається складовою Російської Федерації, період радянського союзу його комуністичний тоталітарний режим в особі органів безпеки висвітлювався в позитивному образі, тощо.

ОСОБА_6 , 08 листопада 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень, у спосіб, передбачений КПК України.

У ході досудового розслідування із цього провадження виділено в окреме провадження матеріали кримінального провадження відносно згаданого підозрюваного.

За інформацією Департаменту Кібер Поліції НПУ, відомо що ОСОБА_6 , 03.05.2022 року, за допомогою електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 та абонентського номеру телефону: НОМЕР_1 з використанням паспортних даних громадянина України: НОМЕР_2 зареєструвався на криптовалютній біржі «Binance», якому присвоєно номер акаунту User ID НОМЕР_4.

З метою приховування незаконно отриманих коштів та їх легалізації ОСОБА_6 16.10.2024 з вищевказаного акаунта здійснив транзакцію віртуальних активів (криптовалюти) в розмірі 39,54120000 USDT на криптогаманець НОМЕР_3 , який може використовуватись для приховування грошових активів, з метою подальшого спрямування їх на фінансування тероризму та війни.

Постановою слідчого від 06.05.2025 у кримінальному провадженні віртуальні активи (криптовалюта), що знаходиться у криптогаманці НОМЕР_3, визнано речовими доказами.

У зв`язку з тим, що майно, а саме віртуальні активи (криптовалюта), що знаходиться у криптогаманці НОМЕР_3 та перебуває у фактичному володінні та користуванні ОСОБА_6 , відповідно до п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України є предметом кримінального правопорушення та може бути джерелом для забезпечення можливої спеціальної конфіскації майна, а також з метою збереження речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту на таке майно.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне здійснити розгляд провадження без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення арешту майна.

В судове засідання слідчий/прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши позицію сторони захисту, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння.

Відповідно до ч. 2 ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація застосовується на підставі: обвинувального вироку суду; ухвали суду про звільнення особи від кримінальної відповідальності; ухвали суду про застосування примусових заходів медичного характеру; ухвали суду про застосування примусових заходів виховного характеру. У випадках, коли об`єктом спеціальної конфіскації є майно, вилучене з цивільного обороту, вона може бути застосована на підставі: ухвали суду про закриття кримінального провадження з інших підстав, аніж звільнення особи від кримінальної відповідальності; ухвали суду, постановленої в порядку частини дев`ятої статті 100 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням слідчого чи прокурора, якщо кримінальне провадження закривається ними.

Відповідно до п. 3 ч .1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосується у разі, якщо інше майно було предметом кримінального правопорушення.

Крім того, згідно з ч. 9 ст. 100 КПК України, питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000261 від 21.03.2022 за фактами фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу, вчинення державної зради, колабораційної діяльності, виготовлення та розповсюдження творів, що пропагують культ насильства і жорстокості, расову національну чи релігійну нетерпимість та дискримінацію, шахрайство, легалізація коштів отриманих злочинним шляхом, за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 111, ч.ч. 1, 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 3 ст. 300 КК України.

ОСОБА_6 , 08 листопада 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень, у спосіб, передбачений КПК України.

У ході досудового розслідування із цього провадження виділено в окреме провадження матеріали кримінального провадження відносно згаданого підозрюваного.

За інформацією Департаменту Кібер Поліції НПУ, відомо що ОСОБА_6 , 03.05.2022 року, за допомогою електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 та абонентського номеру телефону: НОМЕР_1 з використанням паспортних даних громадянина України: НОМЕР_2 зареєструвався на криптовалютній біржі «Binance», якому присвоєно номер акаунту User ID НОМЕР_4.

З метою приховування незаконно отриманих коштів та їх легалізації ОСОБА_6 16.10.2024 з вищевказаного акаунта здійснив транзакцію віртуальних активів (криптовалюти) в розмірі 39,54120000 USDT на криптогаманець НОМЕР_3 , який може використовуватись для приховування грошових активів, з метою подальшого спрямування їх на фінансування тероризму та війни.

Постановою слідчого від 06.05.2025 у кримінальному провадженні віртуальні активи (криптовалюта), що знаходиться у криптогаманці НОМЕР_3, визнано речовими доказами.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п.п. 1, 2, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

У зв`язку з тим, що майно, яке перебуває у фактичному володінні та користуванні ОСОБА_6 , відповідає вимогам для застосування спеціальної конфіскації, а також з метою збереження речових доказів, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на криптогаманець НОМЕР_3 з активами, із забороною користуватися та розпоряджатися вказаним криптогаманцем з активами у будь-який спосіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні №0000261 від 21.03.2022.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції..

Слідчий суддя ОСОБА_1