Провадження № 1-кс/947/8615/25
УХВАЛА

16.06.2025 м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду відвід адвоката ОСОБА_3 заявлений слідчому судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 , в проваджені якого перебуває клопотання сторони обвинувачення про продовження стоку відсторонення підозрюваного ОСОБА_5 від займаної посади,

ВСТАНОВИВ:

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_3 подала письмову заяву про відвід від участі у кримінальному провадженні №0001430 від 26.11.24 слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 , в провадження якого надійшло клопотання прокурора про продовження стоку відсторонення підозрюваного ОСОБА_5 від займаної посади (справа за обліком суду №947/13682/25, провадження 1-кс/947/8347/25) у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.114-1, ч.3 ст.332, ч.1 ст.336 КК України у кримінальному провадженні №0001430 від 26.11.24.

В обґрунтування заявленого відводу адвокат ОСОБА_3 зазначила, що в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 від 17.04.25, якою ОСОБА_5 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, міститься недостовірна інформація про те, що, нібито, адвокату ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні низки кримінальних правопорушень. Разом з тим, вона, ОСОБА_3 , ніяких злочинів не вчиняла, їй повідомлення про підозру не вручалось. Наведена слідчим суддею недостовірна інформація негативно впливає на ділову репутацію адвоката, оскільки до вказаного судового рішення мають доступ фахівці у галузі права, інші особи. Адвокатом було оскаржено вказане рішення, але суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги рекомендував слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 виправити вказану недостовірну інформацію. Однак, протягом двох місяців ця прикра помилка досі не виправлена слідчим суддею.

Крім того, на розгляді у слідчого судді ОСОБА_4 перебувають різноманітні клопотання як сторони обвинувачення, так і сторони захисту. Разом з тим, слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 організував роботу свого апарату таким чином, що про заплановані судові засідання адвоката ОСОБА_3 суд не сповіщає. Про судові засідання адвокат ОСОБА_3 дізнається з інших джерел, наприклад, від слідчого або прокурора. Таким чином слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 штучно створює обставини на дискредитацію адвоката та демонстрації неповаги до неї.

Крім того, слідчим суддею ОСОБА_4 залишаються без уваги та ігноруються численні клопотання сторони захисту про проведення судових засідань у кримінальному провадженні в режимі відеоконференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за участю підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки у того погіршився стан здоров`я, і перебування підозрюваного в автозаку і кількагодинні очікування в ньому у незручних умовах судових засідань, призводить до зайвих, невиправданих страждань. Незважаючи на це, підозрюваного ОСОБА_5 кожного разу привозять до слідчого судді для безпосередньої його участі в судових засіданнях.

Крім того, слідчий суддя ОСОБА_4 при вирішенні питань пріоритетності розгляду клопотань сторони обвинувачення та сторони захисту, віддає перевагу клопотанням сторони обвинувачення, та з початку призначає до розгляду клопотання сторони обвинувачення про продовження строків тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , а лише потім, на наступний день, розглядає клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу, подане в порядку ст.201 КПК України. При цьому клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу повинно бути відповідно до ст.201 КПК України розглянуто слідчим суддею протягом трьох днів. А суддя ОСОБА_4 замість того, щоб призначити обидва клопотання (сторони обвинувачення про продовження строків тримання під вартою і захисника про зміну запобіжного заходу) в одне судове засідання, клопотання захисника призначає на четверту добу, що є порушенням вимог ст.201 КПК України і свідчить про явне порушення права на захист підозрюваного, оскільки втрачається сенс розгляду клопотання сторони захисту про зміну запобіжного після розгляду клопотання сторони обвинувачення про продовження строків тримання під вартою.

Крім того, у кримінальному провадженні №0001430 від 26.11.24 слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 постановив три ухвали про арешт майна і усі три ухвали були скасовані судом апеляційної інстанції. При цьому суддею в судових рішеннях наводилася недостовірна інформація про, нібито, сповіщення адвоката ОСОБА_3 та осіб, яких вона представляє, про судові засідання, але ці особи на виклик не прибули. Адвокат наголошує, що виклику від апарату судді вона не отримувала ніяким способом.

Крім того, слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 зволікає із розглядом або взагалі ігнорує інші клопотань сторони захисту, наприклад, про відкладення судових засідань або про ознайомлення з матеріалами справи.

Наведені обставини в їх сукупності викликають сумніви у адвоката ОСОБА_3 у неупередженості судді ОСОБА_4 , який штучно створює напруження в процесі, а тому вона на підставі п.4 ч.1 ст.75 КПК України просить відвести його від участі у кримінальному провадженні №0001430 від 26.11.24.

На підтвердження своїх доводів адвокат ОСОБА_3 до заяви про відвід надала копії документів, у т.ч. копії заявлених захисником клопотань, копії скасованих ухвал слідчого судді про арешт майна, копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 , скріншоти свого мобільного телефону щодо сповіщення про судові засідання тощо.

Крім того, адвокат у заяві про відвід привела нормі Конституції України, цитати з рішень ЄСПЛ та Бангалорських принципів поведінки суддів тощо.

Адвокат ОСОБА_3 , заявила письмове клопотання про проведення судового засідання без її участі та без участі підозрюваного ОСОБА_5 , підтримала доводи, викладені в заяві про відвід, який просила задовольнити.

Прокурор ОСОБА_6 також заявила письмове клопотання про проведення судового засідання без її участі та просила відмовити в задоволені заяви про відвід судді ОСОБА_4 , у зв`язку з відсутністю підстав, передбачених КПК України.

Згідно ч.3 ст.81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення.

Суддя ОСОБА_4 , сповіщений про судове засідання, в судове засідання не з`явився, будь-яких пояснень стосовно відводу не надав.

Суд, вивчивши доводи заявленого відводу, додані до заяви про відвід матеріали, дійшов висновку про те, що заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 не підлягає задоволенню, оскільки законних підстав, передбачених ст.ст.75 і 76 КПК України для відводу слідчого судді не вбачається.

Заявником не доведено, що слідчим суддею ОСОБА_4 під час розгляду кримінального провадження №0001430 від 26.11.24 в межах клопотання прокурора про продовження стоку відсторонення підозрюваного ОСОБА_5 від займаної посади (справа за обліком суду №947/13682/25, провадження 1-кс/947/8347/25) у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.114-1, ч.3 ст.332, ч.1 ст.336 КК України у кримінальному провадженні №0001430 від 26.11.24, порушуються вимоги кримінального процесуального законодавства, або демонструється якась зацікавленість чи упередженість слідчого судді.

Необхідні учасники кримінального провадження були якнайшвидше доступним і дієвим способом сповіщені про розгляд порушеного перед слідчим суддею питання. Прокурор, захисник та підозрювана особа приймали участь у судовому засіданні, чим забезпечено їх право на доступ до правосуддя у участь в судовому засіданні.

За змістом деяких викладених обставин захисник висловлює незгоду із прийнятими слідчим суддею рішеннями по суті поданих органом досудового розслідування клопотань. Скасування судових рішень не є підставою для відводу судді.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 7 листопада 2019 року у справі №9901/243/19 зазначила, що ВРП не може використовувати скасування судового рішення як підставу для дисциплінарної відповідальності, пеналізації чи для ухвалення рішення з негативними наслідками для судді, оскільки відповідно до абзацу 2 ч.1 ст.49 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Судді не повинні відповідати за тлумачення на свій розсуд правової норми, що відрізняється від тлумачення цієї норми їхніми колегами, якщо у рішенні відкрито, в рамках відповідного судочинства, наведена аргументація, з якою згодом не погодився суд вищого рівня. Основним засобом правового захисту від помилок у судових рішеннях слугує оскарження цих рішень у порядку апеляційного провадження. Скасування не може слугувати єдиною підставою визнання судового рішення незаконним, оскільки скасування не обов`язково означає, що суддя діяв некомпетентно або непрофесійно.

Відповідно до ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст.26 КПК України).

Згідно Рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

В своїх рішеннях ЄСПЛ також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавиться провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України, суддя не може брати участь у розгляді справи та підлягає відводу, якщо існують інші обставини, що викликають сумнів у його неупередженості.

Для того, щоб відвід судді був задоволений, необхідно довести наявність об`єктивних обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість судді під час розгляду конкретної справи.

Згідно п.п.49, 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України», відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність

будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v.Austria) від 24 лютого 1993 року, п.п.27, 28 and 30; рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), N 33958/96, п.42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п.38). Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Тому, згідно з вимогами п.4 ч.1 ст.75 КПК України об`єктивних обставин, що вказують на упередженість судді, в досліджуваній справі не виявлено.

З урахуванням практики ЄСПЛ, особливо у справах "Piersack v. Belgium", "Morel v. France" та "Hauschildt v. Denmark", відсутність доказів конкретної упередженості судді або реальних обставин, які б свідчили про те, що слідчий суддя не може неупереджено розглянути клопотання слідчого або прокурора, виключає можливість його відводу.

Захисник в решті доводів про відвід слідчого судді висловлює свою незгоду із процесуальними діями/бездіяльністю судді стосовно організації і планування процесу, забезпечення явки сторін, порядку розгляду матеріалів і клопотань, які є у нього в провадженні тощо.

Суддя, слідчий суддя згідно ст.23 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснює правосуддя в порядку, встановленому процесуальним законом. Виходячи з низки процесуальних норм, суддя/слідчий суддя обмежений лише певними процесуальними вимогами, порядком і строками для розгляду тих чи інших клопотань, подань і є самостійним у прийнятті рішень щодо організації процесу відповідно до положень КПК України, враховуючи свій досвід, практичні навички, навантаження, розклад засідань, своєчасність передання йому в провадження нових матеріалів тощо.

Інструкція з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, яка була затверджена Наказом Державної судової адміністрації України 20 серпня 2019 року № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року №485) із змінами, внесеними згідно з Наказами Державної судової адміністрації (далі - Інструкція) визначає загальні правила ведення діловодства в місцевих та апеляційних судах України, регламентує порядок роботи з документами з моменту їх надходження чи створення до знищення в установленому порядку або передачі до державної архівної установи.

Інструкція встановлює порядок автоматизованої (електронної) обробки, обліку та контролю документів, судових справ за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС) і ведення діловодства в паперовій формі.

Зокрема, кожен документ реєструється в суді лише один раз: вхідні - у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створювані - у день підписання або затвердження.

У разі неможливості з об`єктивних причин (кінець робочого дня тощо) здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду, із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Так, як зазначила захисник, клопотання в порядку ст.201 КПК України про зміну запобіжного заходу із визначенням застави було подано нею до суду 06.06.2025 (п`ятниця останній, скорочений на одну годину робочий день) після того, як вона дізналася, що до суду надійшло клопотання сторони обвинувачення про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Не виключено, що на відміну від клопотання сторони обвинувачення, яке було передано слідчому судді 06.06.2025 раніше, яке в цей же день було призначено до судового розгляду, клопотання сторони захисту після реєстрації в діловодстві суду були передані в провадження слідчого судді у перший робочий день тижня у понеділок, 09.06.2025. В цей же день, захисник о 15:07 отримала смс-повідомлення про час і дату розгляду поданого нею клопотання. Отже, наведені обставини також не свідчать про упередженість судді ОСОБА_4 або свідоме ним порушення вимог процесуального законодавства.

Також згідно Інструкції кожній судовій справі (кримінальному провадженню) надається єдиний унікальний номер, який формується відповідно до Положення про АСДС. АСДС може автоматично формуватися номер провадження судової справи, необхідний для діловодства відповідного суду.

Реєстрація та облік судових справ (матеріалів кримінального провадження) у суді здійснюються в АСДС в обліково-статистичних (інформаційних) картках, з використанням відповідних індексів.

Наведені положення Інструкції, системний аналіз норм КПК України, а також стала судова практика передбачають розгляд, у даному випадку відводу, лише у конкретній судовій справі (кримінальному провадженню за обліком суду). За наявності доведених сумнівів у неупередженості судді, суддя може бути відведений лише в конкретній судовій справі (кримінальному провадженню за обліком суду). Відведення судді/слідчого судді від участі в розгляді клопотань, подань і скарг у кримінальному провадженні за обліком ЄРДР, на чому наполягає захисник, недопустимо і не передбачено законодавством.

Отже законних підстав для відводу судді, передбачених ст.ст.75, 76 КПК України, захисником не надано, і слідчим суддею, що розглядає відвід, не встановлено.

Таким чином, за відсутності доведених об`єктивних або суб`єктивних причин, які б ставили під сумнів неупередженість слідчого суддів ОСОБА_4 , заява про відвід задоволенню не підлягає.

Інші питання щодо законності, обґрунтованості і мотивації дій чи бездіяльності слідчого судді ОСОБА_4 та прийнятих під його головуванням судових рішень виходять за межі повноважень слідчого судді, який розглядає заяву про відвід, та відносяться до компетенції судів іншої інстанції та органів суддівського самоврядування.

При постановленні ухвали, суд також бере до уваги ч.ч.1, 6 ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої, суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь якого незаконного впливу, тиску або втручання. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.369-372, 81 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

В межах клопотання прокурора про продовження строків відсторонення підозрюваного ОСОБА_5 від займаної посади (справа за обліком суду №947/13682/25, провадження 1-кс/947/8347/25) у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.114-1, ч.3 ст.332, ч.1 ст.336 КК України у кримінальному провадженні №0001430 від 26.11.24, відмовити в задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні №0001430 від 26.11.24, з мотивів, викладених в мотивувальній частині ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1