У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2025 року Слідчий суддя Володимирського міського суду Волинської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000613 від 09.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України,

ВСТАНОВИВ

11 серпня 2025 року слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вищезазначеним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що у провадженні слідчого відділення Володимирського РВП Головного управління Національної поліції у Волинській області перебувають матеріали кримінального провадження за №0000613 від 09.08.2025, розпочатого за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

09.08.2025 о 15:40 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 09.08.2025 о 15:39 перебуваючи на автомобільній дорозі Т 0302, поблизу с-ща Черчичі, Володимирського району, Волинської області, гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 надав неправомірну вигоду працівникам поліції у вигляді грошових коштів на суму 2000 гривень.

Відомості про дану подію внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000613 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 Кримінального кодексу України.

09.08.2025, в період часу з 16 год. 02 хв. до 16 год. 23 хв. слідчим проведено огляд місця події на автомобільній дорозі Т 0302 поблизу с-ща Черчичі, Володимирського району, Волинської області, за координатами 50.7514091, 24.3612693 в ході якого було виявлено і вилучено 4 грошових купюри номіналами по 500 гривень з серійними номерами: 1) ЄА 6511114, 2) КБ 2358033, 3) ЄЄ 1339524, 4) ЄЕ 0257460, після чого поміщено до сейф пакету НПУ №INP 1002738, котрі в подальшому опечатано, підписано слідчим та понятими.

Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучені грошові купюри вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчий зазначає, що вилучені грошові купюри мають значення речових доказів, і тому самі по собі та в сукупності з іншими доказами можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України і підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження.

В іншому ж випадку, вказані грошові купюри, які є речовими доказами у кримінальному провадженні, підлягатимуть поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних слідчих дій із вказаним предметом.

Слідчий в судове засідання не з`явився, просив розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна в судове засідання також не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання слідчого за його відсутності. Не заперечував проти накладення арешту на грошові кошти.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи те, що учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явилися, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів, у відповідності з ч.4 ст. 107 ЦПК України, не здійснювалося.

Вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.2 ст.131, ч.1 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Встановлено, що Володимирським РВП ГУНП у Волинській області здійснюється досудове

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для накладення арешту на вилучені під час огляду місця події грошові кошти, з метою їх збереження, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказом кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, тобто відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні слідчого, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000613 від 09.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 09.08.2025, під час огляду місця події, майно, а саме, на 4 грошові купюри номіналами по 500 гривень з серійними номерами: 1) ЄА 6511114, 2) КБ 2358033, 3) ЄЄ 1339524, 4) ЄЕ 0257460, шляхом заборони відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення направити слідчому та власнику майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1