ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

02 вересня 2025 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0000881 від 16.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115; ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000881 від 16.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115; ч. 1 ст. 263 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатніх підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому усвідомлюючи міру покарання, яка йому загрожує, може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також, існує ризик, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки проживає з ними в одному населеному пункті. Незаконний вплив на свідків у цьому ж провадженні може позбавити сторону обвинувачення надати суду належних і допустимих доказів вини ОСОБА_4 . Крім того, ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_6 вважав за можливе призначення кримінального провадження до судового розгляду, підстав для повернення обвинувального акту прокурору не вбачав. Захисник заперечив щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив застосувати щодо його підзахисного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Таке своє клопотання обґрунтував тим, що під час досудового розслідування ОСОБА_4 надавав покази, брав участь у слідчому експерименті, має стійкі соціальні зв`язки за місцем розгляду справи, а саме, одружений, є батьком трьох дітей, у період з 09 жовтня 2023 по 01 травня 2025 року працював механіком автотранспортної дільниці ТОВ «Фастівський заводі органічних розчинників», за період роботи характеризується позитивно, проживає у місті Фастові, молодша донька потребує домашнього догляду, а дружина ОСОБА_4 працевлаштована. Зазначив, що ОСОБА_4 не має наміру ухилитись від суду чи вплинути на свідків, та раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

Потерпілий ОСОБА_6 не заперечував щодо призначення судового розгляду кримінального провадження та не заперечував щодо клоптання захисника.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Клопотань про колегіальний розгляд кримінального провадження від обвинуваченого не надходило.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується, зокрема, у вчиненні замаху на особливо тяжкий умисний злочину проти життя та здоров`я особи, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від 7 до 15 років, а тому зважаючи на усвідомлення покарання, що може загрожувати йому в разі визнання судом винуватим, існує достатньо обгрунтований ризик можливого переховування від суду.

Суд бере до уваги, що судовий розгляд кримінального провадження перебуває на початковому етапі, а тому залишається існувати ризик, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки разом зі всіма свідками у цьому кримінальному провадженні проживає в одному населеному пункті. Також, існує ризик, що ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого ухилення обвинуваченого від суду, впливу на потерпілого та свідків під час судового розгляду даного кримінального провадження та ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення, є доведеними, а тому клопотання прокурора про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Більш м`який запобіжний захід, зокрема, цілодобовий домашній арешт, про який просить сторона захисту, не зважаючи на наявність у обвинуваченого стійких соціальних зв`язків, може виявитись недостатнім для запобігання наведеним вище ризикам.

Оскільки, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, суд, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115; ч. 1 ст. 263 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 год. 15 хв 11 вересня 2025 року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області за участю сторін кримінального провадження.

Встановити наступний склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник адвокат ОСОБА_5 , потерпілий ОСОБА_6 .

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити у задоволенні клопотання сторони захисту.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 31 жовтня 2025 року включно.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_7