Справа № 487/2459/25
Провадження № 1-кс/487/3647/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2025 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши клопотання старшого слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000019 від 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

05.08.2025 року старший слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді із указаним клопотанням, у якому просив Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід заставу у вигляді 1 892 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 865 804грн. У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України; утриматись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Клопотання мотивовано тим, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 , згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання реалізації ризиків, передбачених п.1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. В ході досудового розслідування встановлено, що підозрювана ОСОБА_4 , діючи умисно, спричинила матеріальних збитків КНП «ОТЦМД та МК» ХОР в розмірі 2 865 804грн, що підтверджується висновками експертиз та вказує на необхідність визначення не меншого розміру застави. Поряд з цим вивченням, майнового стану підозрюваної ОСОБА_4 матеріально забезпечена на високому матеріальному рівні. З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є достатні підстави для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого із підстав вказаних в ньому, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваноїОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що підозра ОСОБА_4 є необґрунтованою.

Захисник підозрюваноїОСОБА_7 просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на недоведеність зазначених у клопотанні ризиків. Вказував, що підозрювана не має наміру переховуватися, надала копії необхідних документів, має постійне місце проживання, у неї відсутні підстави для впливу на свідків. Також зазначав, що не надано розрахунків точних збитків, якій були завдані.

Захисник підозрюваної ОСОБА_6 просив відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала думку захисників, відмовилась від надання пояснень.

Заслухавши позицію сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання, а також матеріали, якими слідчим обґрунтовані його доводи, суд дійшов наступного.

З клопотання вбачається, щослідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000019 від 28.02.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Так, ОСОБА_4 з 18 травня 2016 року відповідно до протоколу загальних зборів № 01 засновників призначено директором ТОВ «Спікард» (код ЄДРПУО 40492859) юридична адреса Харківська область, м. Ізюм, вул. Соборна, 56а, офіс 2.

Відповідно до статуту ТОВ «Спікард», директор Товариства має наступні обов`язки та відповідальність: директор Товариства повинен діяти добросовісно і розумно в інтересах Товариства (п.8.10.1); директор Товариства несе відповідальність перед Товариством за збитки, заподіяні Товариству його винними діями або бездіяльністю (п.8.10.2); укладає правочини та вчиняє дії щодо участі у процедурах державних закупівель (п.8.10.5); здійснює керівництво поточною діяльністю Товариства і несе персональну відповідальність за виконання покладених на нього завдань (п.8.10.5).

ОСОБА_4 , постійно обіймаючи посаду директора ТОВ «Спікард» була наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функції, а тому, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, п. 2 Примітки ст. 364 КК України є службовою особою.

Так, ОСОБА_4 займаючи посаду директора ТОВ «Спікард» діючи умисно, зловживаючи службовим становищем, з метою заволодіння бюджетних коштів, достеменно розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, з корисливим мотивом, на шкоду інтересам держави, на початку лютого 2024 року діючи у змові з директором комунального некомерційного підприємства «Обласний територіальний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Херсонської обласної ради (далі КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР) ОСОБА_10 виник злочинний умисел на заволодіння бюджетних коштів КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР за наступних обставин.

Так, ОСОБА_10 з метою розтрати бюджетних коштів діючи за попередньою змовою з директором ТОВ «Спікард» ОСОБА_4 шляхом придбання форменого одягу якість якого не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ, 13.02.2024 організувала оголошення КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР процедури публічних закупівель на придбання форменого одягу (спеціальний одяг для працівників бригад екстреної медичної допомоги) та у подальшому сприяла у визначенні переможцем вказаної закупівлі ТОВ «Спікард». За наслідками проведення тендерної закупівлі, 05.03.2024 між КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР та ТОВ «Спікард» укладено договір № 22 про закупівлю товарів, яким передбачено придбання спеціального форменого одягу, а саме: костюм демісезонний (куртка + штани) у кількості 170 шт., вартістю 690 880грн., куртка зимова у кількості 170 штук, вартістю 412 624грн., головний убір (шапка + шеврон) у кількості 170 штук вартістю 32 912грн. Відповідно до п.2.9. вказаного договору зазначено, що під час приймального контролю товару за якістю представник КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР за участі представника ТОВ «Спікард» здійснює відбір зразків товару із партії товару для перевірки відповідності вимогам нормативної або технічної документації та порівнює відібраний зразок з зразком-еталоном наданим ТОВ «Спікард» під час підписання вказаного договору.

Разом з цим, директор ТОВ «Спікард» ОСОБА_4 продовжуючи діяти за попередньою змовою з директором КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР ОСОБА_10 у порушення вимог п.2.9 вказаного договору, не забезпечила постачання якісного товару, а саме:

- «куртка зимова», яка відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12270-ТВ від 31.07.2025 частково не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України №1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: не відповідає тип застібки та відсутній пластрон на 5 кнопок; не відповідає спосіб кріплення капюшону; не відповідає тип шнура; не відповідає колір регулятора ширини рукава; не відповідає розміщення світло-відбивних стрічок та їх розмір, а також частково не відповідає вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності: розривне навантаження (за основою); стійкість роздирання (за основою); стійкість забарвлення: до дії прання при 60 градусів по Цельсію (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії поту (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії органічних розчинників; до дії мокрого тертя; до дії сухого тертя; гігроскопічності; повітропроникності;

- «костюм демісезонний», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12302-ТВ від 01.08.2025 частково не відповідає вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності: розривне навантаження (за основою); стійкість роздирання (за основою); стійкість забарвлення: до дії прання при 60 градусів по Цельсію (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії поту(зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії органічних розчинників; до дії мокрого тертя; до дії сухого тертя; гігроскопічності; повітропроникності.

05.04.2024 з рахунку КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», перераховано кошти в загальній сумі 1 136 416 гривень на рахунок ТОВ «Спікард» № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Райффайзен Банк», як оплата за формений одяг згідно умов Договору № 22 від 07.03.2024 з яких за постачання курток зимових у кількості 170 штук на суму 412 624грн., костюмів демісезонних у кількості 170 штук на суму 690 880грн., якість яких не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ.

ОСОБА_10 продовжуючи свою злочинну діяльність, з метою розтрати бюджетних коштів діючи за попередньою змовою з директором ТОВ «Спікард» ОСОБА_4 , шляхом придбання форменого одягу якість якого не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ, 07.08.2024 організувала оголошення КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР процедури публічних закупівель на придбання форменого одягу (спеціальний одяг для працівників бригад екстреної медичної допомоги) та у подальшому сприяла у визначенні переможцем вказаної закупівлі ТОВ «Спікард». За наслідками проведення тендерної закупівлі, 26.08.2024 між КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР та ТОВ «Спікард» укладено договір № 40 про закупівлю товарів, яким передбачено придбання спеціального форменого одягу, а саме: костюм літній (чоловічій/жіночій) у кількості 310 штук, вартістю 682 000грн., костюм демісезонний (чоловічий/жіночий) у кількості 130 шт. вартістю 466 700грн., куртка зимова (чоловіча/жіноча) у кількості 130 штук, вартістю 456 300грн., поло чоловіче/жіноче у кількості 310 штук вартістю 210 800грн., «футболка» (чоловіча/жіноча) у кількості 310 штук вартістю 120 900грн., головний убір (шапка з шевроном) у кількості 130 штук вартістю 36 400грн.

Відповідно до п.2.9. вказаного договору зазначено, що під час приймального контролю товару за якістю представник КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР за участі представника ТОВ «Спікард» здійснює відбір зразків товару із партії товару для перевірки відповідності вимогам нормативної або технічної документації та порівнює відібраний зразок з зразком-еталоном наданим ТОВ «Спікард» під час підписання вказаного договору.

Разом з цим, ОСОБА_4 продовжуючи діяти за попередньою змовою з директором КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР ОСОБА_10 у порушення вимог п.2.9 вказаного договору, не забезпечила постачання якісного товару, а саме:

- «куртка зимова», яка відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12301-ТВ від 31.07.2025 частково не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: не відповідає тип застібки та відсутній пластрон на 5 кнопок; не відповідає спосіб кріплення капюшону; не відповідає колір регулятора ширини рукава; не відповідає розміщення світло-відбивних стрічок та їх розмір, а також частково не відповідає вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності: за вмістом бавовни, за поверхневою густиною, за стійкістю забарвлення, до дії прання при 60 градусів по Цельсію (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії поту (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії органічних розчинників; до дії мокрого тертя; до дії сухого тертя; гігроскопічності; повітропроникності;

- «головний убір»(шапка з шевроном), який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12273-ТВ від 31.07.2025 не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: кольору предмету та назви матеріалу предмету, зазначених в п.3.9 Опису та не може використовуватися за призначенням;

- «футболка фірми «Fruit of the loom» (чоловіча/жіноча), яка відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12275-ТВ від 31.07.2025 не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а його використання не передбачено переліком складових комплекту верхнього одягу встановленого зразка для носіння працівниками (чоловічої та жіночої статі під час роботи;

- «костюм демісезонний», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12303-ТВ від 01.08.2025 не відповідає вимогам до тканини зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності: поверхневої густини (фактично досліджуваний зразок виготовлено з тканини з поверхневою густою 248 г/м, в той час як зразок-еталон відповідного виробу повинен бути виготовлений з тканини з поверхневою густою 205+5г/м; розривного навантаження (за основою) фактичне значення складає 1510 Н, в той час як відповідний номінальний показник повинен складати не менше 1600Н; стійкості пофарбування (бали) до дії прання при 60 градусів Цельсія (змінення фарбування проби/зафарбування суміжної тканини) фактичне значення показника у досліджуваного зразку складає 4/4 бали, в той час відповідний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; стійкості пофарбування (бали) до «поту» (змінення фарбовання проби/зафарбовування суміжної тканини), фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку у кислому розчині складає 4/4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку у лужному розчині складає 4/4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; стійкості пофарбування (бали) до дії розчинників (змінення фарбовання проби/колір відфільтрованого розчинника) фактичне значення даного показника у досліджуваного зразка складає 4/4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; стійкості пофарбування (бали) до дії сухого тертя (зафарбовування суміжної тканини) фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5»; стійкості пофарбування (бали) до дії мокрого тертя (зафарбовування суміжної тканини) фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 3 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5»; гігроскопічності, фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 6,9%, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 10%»; повітропроникності, фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 6,9%, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 10%». Використання об`єкту «костюм демісезонний» виробника ТОВ «Батисто» за призначенням відповідно до вимог зазначених в Описі зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500» не є можливим, оскільки використання (експлуатація) таких виробів у якості складових, що входять до складу Спеціального одягу комплекту верхнього одягу встановленого зразка для носіння працівниками (чоловічої та жіночої статі) під час роботи та при виконанні ними посадових обов`язків, не передбачена даним нормативним документом;

- «костюм літній», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12274-ТВ від 01.08.2025 частково не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: відсутність пластрона на 5 «липучок» на сорочці; відсутність коміра на сорочці, зміст світло-відбивного напису на сорочці, довжина рукава сорочки, розмірні характеристики світловідбивної стрічки на сорочці та штанах, тип та розташування кишень та віконця для бейджика на сорочці, відсутність застібки блискавки та ґудзики на штанах, розташування та тип кишень на штанах. Технічні та якісні характеристики тканини об`єкта «костюм літній» виробника ТОВ «Батісто» частково відповідають вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі та має невідповідності, які полягають у складі сировини (вміст поліестеру, бавовни та еластину).

30.09.2024 та 23.10.2024 з рахунку КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», перераховано кошти в загальній сумі 1 973 100 гривень на рахунок ТОВ «Спікард» № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Райффайзен Банк», як оплата за формений одяг згідно умов Договору № 40 від 26.08.2024 з яких за постачання курток зимових у кількості 130 штук на суму 456 300грн., головний убір (шапка з шевроном) у кількості 130 штук вартістю 36 400грн., футболка фірми «Fruit of the loom» (чоловіча/жіноча) у кількості 310 штук вартістю 120 900грн., костюм літній (чоловічій/жіночій) у кількості 310 штук вартістю 682 000грн., костюм демісезонний (чоловічий/жіночий) у кількості 130 шт. вартістю 466 700грн., якість яких не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ.

Таким чином, директор ТОВ «Спікард» ОСОБА_4 будучи службовою особою, діючи в супереч інтересам служби, у період воєнного стану, достовірно знаючи, що формений одяг, який постачається ТОВ «Спікард» не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ, діючи за попередньою змовою з директором КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР ОСОБА_10 , шляхом укладення договорів № 22 від 07.03.2024 та № 40 від 26.08.2024 та подальшої отримання оплати на банківський рахунок ТОВ «Спікард» за неякісний формений одяг заволоділа бюджетними грошовими коштами КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у загальній сумі 2 865 804грн., що в 1 892 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення та у відповідності до примітки ч. 4 ст. 185 КК України являється особливо великим розміром.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинена за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах.

04.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

Вивченням особи підозрюваної встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Левківка, Ізюмьский район, Харківська область, українка, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судима.

Згідно частини 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказують слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд доходить висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних в наданих суду матеріалах клопотання, слідчий суддя доходить висновку про наявність підозри про причетність останньої до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Щодо ризиків, то слідчим зазначено про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає зазначити наступне.

У справі «Нінеску проти Республіки Молдова» (Ninescu v. the Republic of Moldova) (заява № 47306/07, рішення від 15.07.2014 року, остаточне рішення від 15.11.2014) Європейський суд з прав людини звернув увагу на те, що «для виправдання позбавлення заявника свободи національні суди навели безліч підстав, велика частина з яких полягає в перефразуванні підстав застосування запобіжних заходів, передбачених КПК, не пояснивши, як вони можуть бути застосовані до заявника» (п.67).

Особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку підозрюваного, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний може спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди, але цього недостатньо для обрання запобіжного заходу. Якщо про ризик переховування заявлено слідчим, суд має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним негативних дій.

Так, ризик переховування обґрунтований тяжкістю покарання. Суворість покарання є однією з обставин, яка має враховуватись судом при оцінці ризику переховування. Як неодноразово зазначав Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня. («Панченко проти Росії» (Panchenko v. Russia), § 106, «Летельє проти Франції», п. 43). Таким чином, сама по собі тяжкість покарання, що може бути застосоване до особи за умови визнання її винуватості, не є самостійною і достатньою підставою для встановлення ризику втечі. Така обставина має значення лише у сукупності з іншими релевантними факторами.

У клопотанні зазначається, що підозрювана з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування. Тобто, ризик втечі обґрунтовується не якимись фактичними обставинами, а фактом вчинення кримінального правопорушення. Зазначені твердження не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні. Конкретних обставин або дій підозрюваної, які б свідчили про її ухилення від слідства, слідчому судді не надано. Інших обставин на підтвердження ризику втечі прокурором також не було зазначено.

На переконання слідчого судді найбільш вагомими факторами при оцінці ризику переховування є дані про особистість підозрюваної, адже саме за їх сукупного аналізу можна скласти уявлення про те, наскільки вагомою є вірогідність недобросовісної поведінки особи. З цього приводу Європейський суд зазначав, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») § 58.

Слідчий суддя вважає, що ризик переховування від слідства та суду є маловірогідним. На відсутність такого ризику вказують обставини життя підозрюваної, її поведінка після вчинення кримінального правопорушення. Подія злочину мала місце у 2024 року, про підозру було повідомлено 04 серпня 2025 року. Підозрювана мала достатньо часу для втечі чи її організації, але не вчинила жодного вчинку, який би свідчив про намір втечі.

Підозрювана є директором підприємства, має сім`ю, постійне місце реєстрації та проживання. Вкрай сумнівним є те, що за такої поведінки, підозрювана буде переховуватися від слідства. Поведінка підозрюваної в суді також не свідчить про такі наміри.

Щодо ризику впливу на свідків, то вказаний ризик прокурором не обґрунтований і в судовому засіданні даний ризик не знайшов свого підтвердження. Слідчий у клопотанні зазначив, що підозрювана знайома з багатьма свідками в кримінальному провадженні, та підозрюваною ОСОБА_10 , тому перебуваючи на свободі підозрювана може шляхом особистих зустрічей та телефонних дзвінків незаконно впливати на свідків та підозрювану ОСОБА_10 з метою схилити до надання неправдивих показів шляхом умовлянь, погроз в бік свідків, членів їх сімей. Також посилається на те, що на сьогоднішній день ще не допитано всіх свідків по кримінальному провадженню. Але при цьому прокурор не зазначив на кого конкретно із свідків може впливати підозрювана, в чому цей вплив може полягати та які наслідки це матиме для кримінального провадження. На переконання слідчого судді відсутність знань підозрюваної в галузі права не надає їй можливості орієнтуватися у змісті показань свідків, значимості їх показань, а відповідно і тиску з метою якось змінити ці покази, щоб вони перестали бути доказами у кримінальному провадженні. За вказаних обставин незрозуміло яким чином підозрювана буде впливати на свідків.

Як встановлено слідчим суддею, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваної наміру незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні у ході досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст.177 КПК України. Разом з цим, доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу щодо можливості переховування підозрюваної від органів досудового слідства та суду, не знайшли свого підтвердження, наданими та дослідженими в судовому засіданні доказами, долученими до матеріалів клопотання, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Разом з тим, в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваній ОСОБА_4 відсутнє достатнє обґрунтування, що більш м`який запобіжний захід, не здатний запобігти ризикам у кримінальному провадженні, не доведено і в судовому засіданні необхідність застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваної, яка має постійне місце проживання та реєстрації, одружена, працевлаштована, а саме є директором підприємства, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з урахуванням початкової стадії досудового розслідування, доходить висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням на підозрювану ОСОБА_4 відповідних обов`язків, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

За таких обставин слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді заставизадоволенню не підлягає.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що відповідно до ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного,обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст.194 КПК України. В разі невиконання вищезазначених обов`язків до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст.194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Керуючись ст. ст.177-179, 193,196,205,309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотаннястаршого слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000019 від 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрювану - до 04 жовтня 2025 року (включно).

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання вищезазначених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали буде оголошено 01.09.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1