Справа №592/5623/25 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/259/25 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - рішення слідчого про закриття кримінального провадження
УХВАЛА

Іменем України

18 липня 2025 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми заяву ОСОБА_6 про відвід суддям Сумського апеляційного суду ОСОБА_3 і ОСОБА_7 в межах кримінального провадження № 592/5623/25 за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 10.04.2025 щодо повернення його скарги на постанову про закриття кримінального провадження,

установила:

У Сумському апеляційному суді знаходиться на розгляді кримінальне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 10.04.2025 щодо повернення його скарги на постанову дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області від 24.06.2024 про закриття кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024 за ч. 4 ст. 358 КК.

До початку апеляційного розгляду від ОСОБА_8 надійшла письмова заява про відвід суддям Сумського апеляційного суду ОСОБА_3 і ОСОБА_7 з підстав їх участі в апеляційному розгляді цивільної справи, а саме участь цих суддів та судді ОСОБА_4 в перегляді рішення Лебединського районного суду Сумської області у цивільній справі між ним та ОСОБА_9 , яким ухвалене рішення про стягнення з нього понесених відповідачем ОСОБА_9 витрат на правничу допомогу згідно договору, який був предметом розгляду в кримінальному провадженні № 0000365 від 09.03.2024 за ч. 4 ст. 358 КК, що може вплинути на об`єктивність цих суддів.

Будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце апеляційного розгляду, прокурор в судове засідання не з`явився, а ОСОБА_8 просив провести розгляд його заяви про відвід суддям у його відсутність, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд заяви про відвід суддів апеляційного суду без участі сторін провадження, що не суперечить вимогам КПК.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст заяви про відвід суддів, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої заяви про відвід, колегія суддів вважає, що вказаний вище відвід суддів задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ч. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Належна правова процедура це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя, а застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства (ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно ст. 76 КПК, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції, а згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 цього Кодексу суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. При цьому з огляду на п. 81 рішення ЄСПЛ від 06.09.2005 «Салов проти України» (Salov v. Ukraine), заява № 65518/01) «неупередженість» у сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді в конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію, тобто чи були в суді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу».

Підходи до встановлення наявності упередженості та безсторонності суддів також викладені у рішеннях ЄСПЛ (зокрема, справа «Мироненко та Мартиненко проти України» (Mironenko and Martenko v. Ukraine), заява № 4785/02, 10.12.2009, п. 66, 69, 70), згідно яких наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою об`єктивного та суб`єктивного критеріїв. У кожній окремій справі необхідно визначити, чи мають стосунки, які розглядаються, такі природу і ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, необхідно з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в безсторонності судді. У справі «Білуха проти України» (рішення від 09.11.2006, заява № 33949/02) ЄСПЛ констатував, що «наявність безсторонності відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49). При вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною». «Безсторонність (неупередженість) суду означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді» (справа ЄСПЛ «Хаушильд проти Данії»).

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти можливій упередженості судді (суддів) під час розгляду конкретної справи, запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді (суддів), оскільки кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом (ст. 6 Конвенції). При цьому відповідно ч. 5 ст. 80 КПК відвід повинен бути обов`язково мотивованим.

28.04.2025 матеріали кримінального провадження за скаргою ОСОБА_8 на постанову дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області від 24.06.2024 про закриття кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024 за ч. 4 ст. 358 КК згідно протоколу автоматизованого розподілу були розподілені між суддями: ОСОБА_2 (суддя доповідач), ОСОБА_3 і ОСОБА_7 , а 18.07.2025 у зв`язку з відкладенням судового розгляду та знаходженням судді ОСОБА_7 у відпустці був проведений повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями Сумського апеляційного суду, внаслідок чого зі складу колегії суддів була виключена суддя ОСОБА_7 і включена суддя ОСОБА_4 .

Необхідно зауважити, що судді апеляційного суду ОСОБА_7 , ОСОБА_3 і ОСОБА_4 дійсно брали участь в апеляційному перегляді судового рішення суду першої інстанції в цивільній справі, в межах якої ОСОБА_8 звертався з цивільним позовом до ОСОБА_9 про стягнення заборгованості і відшкодування моральної шкоди. За результатом розгляду цієї цивільної справи ОСОБА_8 було відмовлено у задоволенні позову та ухвалене рішення про стягнення з нього понесених відповідачем витрат на професійну правову допомогу (справа № 22-ц/816/872/23).

Як зазначив ОСОБА_8 ним в межах кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024 за ч. 4 ст. 358 КК ставилось перед органом досудового розслідування питання про використання ОСОБА_9 підробленого документу в цивільній справі № 22-ц/816/872/23, а саме договору про надання правничої допомоги, укладеному між ОСОБА_9 та АО «Веріта-Груп».

Вказане кримінальне провадження було закрите 24.06.2024 постановою дізнавача і питання про скасування цього процесуального рішення є предметом апеляційного розгляду.

Разом з тим, наведені ОСОБА_8 підстави відводу суддям Сумського апеляційного суду, які переглядали в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції у цивільній справі, колегія суддів вважає необґрунтованими і такими, що задоволенню не підлягають, оскільки такі обставини, враховуючи, що предметом перегляду у даному провадженні є судове рішення ухвалене не по суті скарги ОСОБА_8 , не свідчать про будь-яку упередженість чи небезсторонність цих суддів, їх побічну чи пряму зацікавленість або ж наперед сформовану правову позицію щодо майбутніх результатів розгляду зазначеного кримінального провадження, наявність у суддів певних, виключно суб`єктивних внутрішніх переконань щодо наведених стороною захисту обставин, неможливість ухвалення суддями об`єктивного рішення у справі, сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості визначеного у порядку автоматизованого розподілу складу суду та забезпечення суддями довіри до судової влади України, збереження та підвищення її авторитету, внаслідок чого вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви про відвід судді апеляційного суду.

Відвід судді ОСОБА_7 розглянутим бути не може, оскільки остання не входить до складу колегії суддів для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 10.04.2025 щодо повернення його скарги на постанову про закриття кримінального провадження, тому в задоволенні заяви про відвід цієї судді також необхідно відмовити.

Керуючись ст. 75, 76, 80, 81 КПК України,

постановила:

Відмовити заявнику ОСОБА_10 у задоволенні його заяви про відвід судді Сумського апеляційного суду ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4