Справа № 214/5075/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2025 року слідчий суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 , (в режимі відеоконференції)

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення вкримінальному провадженні №0000087 від 21.03.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, українця, громадянина України, не одруженого, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізацій військової частини НОМЕР_1 , командира розвідувального відділення розвідувального взводу військової частини НОМЕР_2 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 в обґрунтування якого зазначила наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , підозрюється у тому, що він, будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації військової частини НОМЕР_1 , на посаді командира розвідувального відділення розвідувального взводу військової частини НОМЕР_2 , так, 08.01.2025 року приблизно о 10.35 годин, ОСОБА_5 знаходячись у громадському місці на проїжджій частині центральної дороги навпроти будинку №1 по вул. Володимира Великого, в Саксаганському районі міста Кривого Рогу, у власному автомобілі «ВАЗ 2121» д.н.з. НОМЕР_3 , поруч у сусідній полосі на проїзній частині в напрямку руху вул. Вільної Ічкерії, побачив раніше незнайому йому ОСОБА_7 , яка знаходилась у власному автомобілі «HONDA ACCORD», д.н.з. НОМЕР_4 , після чого ОСОБА_5 вийшов з власного автомобіля тримаючи в правій руці предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, а саме побутовим кухонним ножем, підійшов до лівої бокової частини автомобіля «HONDA ACCORD», д.н.з. НОМЕР_4 , де за кермом сиділа потерпіла ОСОБА_7 , безпричинно з хуліганських спонукань, зневажаючи загально прийнятими правилами та нормами поведінки у суспільстві, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, просунув свою праву руку з побутовим кухонним ножем в салон автомобіля зі сторони лівої передньої двері автомобіля та розмахував побутовим кухонним ножем біля обличчя потерпілої ОСОБА_7 та виражався грубою нецензурною лайкою на адресу потерпілої ОСОБА_7 в цей же час потерпіла ОСОБА_7 натиснула кнопку автоматичного скло-піднімача лівої бокової частини двері автомобіля і коли скло підіймалось ОСОБА_5 висунув руку з побутовим кухонним ножем з автомобіля та продовжував свої хуліганські дії спричиняючи удари рукояткою побутовим кухонним ножем по криші автомобіля, а лівою рукою намагався відкрити двері автомобіля смикаючи з зусиллям за ручку лівої бокової частини двері автомобіля. Потерпіла ОСОБА_7 побоюючись дій ОСОБА_5 з місця пригоди поїхала на автомобілі «HONDA ACCORD», д.н.з. НОМЕР_4 .

Тим самим встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, за ознаками: хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, із застосуванням іншого предмета спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

29.05.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення особою кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України для вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу суд повинен враховувати вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним та обвинуваченим кримінального правопорушення.

Так, в ході проведеного досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні зібрано доказову базу, яка є достатньою, належною та допустимою, на підставі якої є цілковита обґрунтованість підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні зазначеного вище кримінального правопорушення, зокрема підозра підтверджується наступними доказами:

- показаннями потерпілої ОСОБА_7 ;

- протоколом огляду місця події від 25.03.2025;

- показаннями свідка ОСОБА_8 від 04.04.2025;

- показаннями свідка ОСОБА_9 від 04.04.2025;

- показаннями свідка ОСОБА_10 від 04.04.2025;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_10 від 16.05.2025;

- протоколом слідчого експеременту за участю ОСОБА_10 від 16.05.2025;

- заява від ОСОБА_11 від 27.05.2025;

- показаннями ОСОБА_5

- протоколом огляду предмета від 27.05.2025;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю ОСОБА_7 від 28.05.2025;

- протоколом пред`явлення речей для впізнання за участю ОСОБА_7 від 28.05.2025;

- протоколом слідчого експерименту за участю ОСОБА_7 від 28.05.2025.

Зазначені матеріали дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу необхідно враховувати, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік і стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці постійного проживання; наявність судимостей у підозрюваного та ін.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , відноситься до категорії тяжкого злочину, оскільки санкція частини ч. 4 ст. 296 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження визначених ст. 2 КПК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам: Переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зобов`язаний оцінити в тому числі: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою (а це покарання у вигляді позбавлення волі строком до 7 років).

Зазначені вище обставини, дають змогу беззаперечно стверджувати, що запобігти встановленим ризикам, шляхом застосуванням більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою неможливо.

Слідча судовому засіданні підтримала клопотання та просила застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник, кожен окремо, в судовому засіданні заперечували проти обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили обрати домашній арешт.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши подане клопотання та надані слідчим матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 днів, виходячи з наступного.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України та вручене підозрюваному ОСОБА_5 об 16-40 год. 29.05.2025.

Згідно витягу з кримінального провадження № 0000087 від 21.03.2025 розпочато досудове розслідування по кримінальному правопорушенню, передбаченому ч. 4 ст. 296 КК України.

29.05.2025 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, за ознаками: хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, із застосуванням іншого предмета спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

Слідчий суддя враховує, що сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Також, суд приймає до уваги, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України», при вирішенні питання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

На думку суду, обрання запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою є виправданим.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Підозрюваний обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого, умисного злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років. У зв`язку з чим є підстави вважати, що останній з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 самовільно залишив місце служби, тривалий час уникає від свого обов`язку щодо захисту Батьківщини. За місцем несня служби характеризується негативно. В день вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 через пару годин був зупинений працівникам патрульної поліції та перебував за кермом автомобіля з явними ознаками алкогольного сп`яніння та відмовився від огляду, за що був піддаваний адміністративній відповідальності. Підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, що свідчить про слабкість соціальних зв`язків, які б могли стримати його не покидати межі м. Кривого Рогу. Тобто, враховуючи вищевикладене, підозрюваний може переховуватись від суду, тим самим перешкоджати об`єктивному розслідуванню та встановленню істини по кримінальному провадженню, виконанню процесуальних рішень, з метою уникнення відповідальності.Підозрюваний ОСОБА_5 також може незаконно впливати на свідків події та інших осіб, які причетні до вказаного кримінального правопорушенні у цьому кримінальному провадженні. Відповідно до ст.221 КПК України має право ознайомитись із матеріалами кримінального провадження, а отже: доказами, здобутими в ході досудового розслідування, знатиме ПІП потерпілих та їх місце мешкання, які допитані у кримінальному провадженні, та яких не допитано в суді, тому в разі обрання йому запобіжного заходу більш м`якого, ніж тримання під вартою, може вплинути на них з метою примушування до зміни показів у суді.

Враховуючи спосіб життя підозрюваного, який не має постійних доходів, не одружений, залишив місце несення служби в ЗСУ, вважаю, що не виключається можливість того, що ОСОБА_5 може вчинити спроби переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків. Ризики щодо цього є дійсними та триваючими, а більш м`яка міра запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного в майбутньому та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Водночас, слідчий суддя під час розгляду клопотання, у відповідності до ст. 178 КПК України враховує також вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення, що є тяжким злочином, тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, характеризуючі данні про його особу, і вважає підозрюваного суспільно небезпечною особою як для суспільства в цілому так і для окремих громадян. Перебуваючи на волі останній може ухилитись від органів досудового розслідування та суду. Вважаю, що більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання спробам підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

В свою чергу, згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

Враховуючи повідомлення ОСОБА_5 про підозру 29.05.2025, строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового розслідування не може перевищувати 60 днів, що обраховуються з моменту обрання запобіжного заходу, але в межах здійснення досудового розслідування, тобто такий строк не може перевищувати 59 днів. Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання старшого слідчого в цій частині задовольнити частково.

На підставі ст. 182 КПК України, вважаю, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 176, 177, 181, 183, 184, 186, 192 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) днів, тобто до 27.07.2025 включно, в умовах гаупвахти в ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень 00 копійок.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

2) не відлучатися за межі м. Кривого Рогу без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання або перебування.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1