Справа № 296/9996/25
УХВАЛА

Іменем України

11 вересня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження № 0000079 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду із вказаним клопотанням в обґрунтування якого зазначив, що слідчим відділом УСБУ в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000079 від 20.06.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з використанням облікового запису в месенджері «Telegram» з нікнеймом « ОСОБА_6 » (ID-аккаунта: НОМЕР_1 ) на постійній основі публікував у телеграм-чаті « ІНФОРМАЦІЯ_2 » інформацію стосовно місць видачі повісток співробітниками ТЦК та СП у реальному часі, чим перешкоджав діяльності Збройних Сил України.

Зокрема, останній відправив наступні текстові повідомлення у обговорення (чат) спільноти « ІНФОРМАЦІЯ_2 »:

- ІНФОРМАЦІЯ_3 о 15:32 год.: «Крошня переїзд дуже багато листонош»;

- 05.11.2024 об 11:42 год.: «Не. Біля заправок гроза» у відповідь на повідомлення іншого користувача: «По покровській їхати можна?»;

- ІНФОРМАЦІЯ_4 о 09:45 год.: « ІНФОРМАЦІЯ_5 »;

- ІНФОРМАЦІЯ_6 об 11:11 год.: « ІНФОРМАЦІЯ_7 »;

- ІНФОРМАЦІЯ_8 о 09:12 год.: «Чулка базарчік рейд».

Своїми такими діями зазначений громадянин поширив серед невизначеного кола осіб інформацію стосовно місць проведення мобілізаційних заходів та оповіщення населення співробітниками ТЦК та СП у реальному часі.

Досудовим розслідуванням установлено, що співробітниками-військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_9 проводилися мобілізаційні заходи та оповіщення населення за адресами, які відповідають поширеним ОСОБА_5 вищевказаним повідомленням у обговоренні (чаті) спільноти «Житомир Повістки Chat».

04.09.2025 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук житла ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки One Plus 10R 5G, ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , з сім-карткою: НОМЕР_4 .

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Власник майна не заперечував щодо задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя враховує наступне.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 5 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до частини 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки One Plus 10R 5G, ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , з сім-карткою: НОМЕР_4 , вилучений 04.09.2025 у ході обшуку житла ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні № 0000079.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1