Справа №295/8430/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ Житомирського РУП №1 ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000986 від 20.06

2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулася з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно у вигляді грошових коштів, які знаходяться на рахунках:

- НОМЕР_1 ФОП « ОСОБА_5 », який відкритий в АТ "РАЙФФАЙЗЕН БАНК", (), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 23, 4А;

- НОМЕР_2 ФОП « ОСОБА_6 », який відкритий в АТ «СЕНС БАНК» (), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100;

- НОМЕР_3 ФОП « ОСОБА_7 », який відкритий в АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» (), що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30.

Досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що 20.06.2025 близько 16 год 00 хв. невідома особа, перебуваючи в невстановленому місці, таємно з банківських рахунків АТ "Сенс банк" здійснила крадіжку грошових коштів в сумі близько 3 500 000 гривень, що належать ТОВ "Тест Метр Стандарт", спричинивши ТОВ майнову шкоду на вищевказану суму.

В ході досудового розслідування було встановлено, що відповідно до виписки по банківському рахунку НОМЕР_4 АТ «Сенс Банк», грошові кошти було перераховано на банківський рахунок НОМЕР_2 ФОП « ОСОБА_6 », що відкриті в АТ «СЕНС БАНК» (), з якого в подальшому грошові кошти були перераховані на ФОП ОСОБА_5 (Код НОМЕР_5 ) номер рахунку НОМЕР_1 Банк АТ "Райффайзен Банк" та АТ КБ «ПриватБанк» ФОП « ОСОБА_7 » НОМЕР_3 .

Допитаний в якості свідка фінансовий директор ТОВ "Тест Метр Стандарт" ОСОБА_8 , повідомив, що з рахунку ФОП « ОСОБА_6 » грошові кошти були перераховані на рахунки:

- АТ КБ «Приват Банк» рахунок НОМЕР_6 ФОП ОСОБА_7 , в сумі 290000.00 грн.,

- АТ «УНІВЕРСАЛБАНК» рахунок № НОМЕР_7 ФОП ОСОБА_9 , в сумі 799990.00,

- ФОП ОСОБА_5 Код НОМЕР_5 номер рахунку НОМЕР_1 Банк АТ "Райффайзен Банк Аваль",

- рахунок АТ «УніверсалБанк» НОМЕР_8 ФОП « ОСОБА_10 » в сумі 230 000 грн.,

- АТ КБ «Приват Банк» рахунок ***4650 в сумі 360 000 грн.,

- АТ «УніверсалБанк» рахунок ***8717 в сумі 280 000 грн.

- АТ «Сенс Банк» рахунок ***9326 в сумі 100 000 та 200 000 грн.

В ході виконання доручення працівниками ВПК в Житомирській області за отриманою інформацією із сервісу Єдиної міжбанківською асоціації та встановлено, що службою безпеки банків рахунки НОМЕР_2 ФОП « ОСОБА_6 », що відкритий в АТ «Сенс Банк», рахунок НОМЕР_1 ФОП « ОСОБА_11 », що відкритий в АТ "Райффайзен Банк" та рахунок НОМЕР_3 та ФОП « ОСОБА_7 », що відкритий АТ КБ «ПриватБанк» були заблоковані.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що на даний час існує реальна загроза переведення грошових коштів на рахунки інших суб`єктів підприємницької діяльності. Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та невиконанню завдань кримінального провадження, визначених у ст. 2 КПК України.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без її участі та без участі осіб, у володінні яких знаходиться майно.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

За ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, яке, серед іншого, підлягає можливій конфіскації (абз.1 ч.1). Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (абз. 2 ч. 1). Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, конфіскації майна як виду покарання (п.3 ч. 2). У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна (ч. 5). Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 10).

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Встановлено, що в провадженні СВ Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000986 від 20.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.

Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Рішення ЄСПЛ від 05.01.2000 у справі «Беєлер проти Італії», заява № 33202/96, параграф 107). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (Рішення ЄСПЛ у справі Джеймс та інші проти Сполученого Королівства від 21.02.1986, заява № 8793/79, параграф 50).

На думку слідчого судді, накладення арешту в даному випадку є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження, враховуючи суспільну небезпеку вчиненого кримінального правопорушення, його специфіку і тяжкість.

Крім того, з урахуванням характеру кримінального правопорушення, що розслідуються у межах цього кримінального провадження, такий захід забезпечення кримінального провадження є пропорційним втручанню у володіння майном. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає. У цьому випадку арешт рахунків необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження та негативних наслідків для їх володільця не створює.

Слідчий суддя відзначає, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації правомочностей щодо таких прав, такий захід є тимчасовим.

Наявні у клопотанні матеріали свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

З урахуванням викладеного, майно може бути використане як доказ на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання та накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках:

- НОМЕР_1 ФОП « ОСОБА_5 », який відкритий в АТ "РАЙФФАЙЗЕН БАНК", (), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 23, 4А;

- НОМЕР_2 ФОП « ОСОБА_6 », який відкритий в АТ «СЕНС БАНК» (), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100;

- НОМЕР_3 ФОП « ОСОБА_7 », який відкритий в АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» (), що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати грошові кошти.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1