Справа №:755/3437/25
Провадження №: 1-кс/755/3086/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" вересня 2025 р. Дніпровського районного суду міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , та сторін провадження: прокурора ОСОБА_3 , представника заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту з майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 грудня 2024 року за №0004156, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 190 Кримінального кодексу (далі КК) України, встановив:

І. Узагальнена історія кримінального провадження

Дніпровським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, під процесуальним керівництвом Дніпровської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004156, у ході якого встановлено, що 13.12.2024 невстановленими особами, з акаунту телеграм каналу « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за допомогою електрообчислювальної техніки, були вчинені шахрайські дії відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході чого останньою було перераховано грошові кошти на крипто гаманець НОМЕР_1 (USDT TRC20 TRON) у розмірі 40 000 USDT(ЄО 64990 від 13.12.2024).

Допитана, як потерпіла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомила, що 13 листопада 2024 року її партнер із міста Одеса, надав їй відомості про телеграм канал, через який він здійснював переказ коштів із Одеси в місто Київ.

Провівши декілька транзакцій, компанія в телеграм каналі «ІНФОРМАЦІЯ_1» надала інформацію, що вони можуть обміняти крипто-валюту. Враховуючи вищевикладене, потерпілою в цей же день було переказано на користь ОСОБА_7 в м. Одеса приблизно 2 тисячі американських доларів, в свою чергу останній отримав кошти в сумі 2 тисячі американських доларів за адресою: АДРЕСА_6.

13.12.2024 потерпілою було направлено звернення до вищевказаної компанії з метою обміну USDT на американський долар. Дана компанія надала їй інформацію, про те що в них така транзакція здійснюється з доплатою. В зв?язку з вищевикладеним їй необхідно отримати кошти в м. Києві, на що відповіли, що з цим проблем не буде. Її влаштовувала дана операція та відсоток запропонований в телеграм каналі.

Надалі, потерпіла попросила вирівняти суми до 40700 доларів США, та домовилась відправити 40000 USDT на запропонований, їй гаманець, а caмe: НОМЕР_21 (USDT TRC20 TRON).

Після відправки, вона скинула скрін підтвердження операції та очікувала на адресу пункту обміну валют. Тому потерпілою о 10 годині 37 хвилині цього ж дня було перераховано грошові розмірі 40 000 USDT на рахунок компанії НОМЕР_1 (USDT TRC20 TRON).

Також їй повідомляли, що видача пройде за адресами у м. Києві та попросили зачекати декілька хвилин. Згодом на повідомлення потерпілої перестали відповідати та ніяких коштів вона не отримала.

Згідно рапорту старшого оперуповноваженого в ОВС ДКП НП України, організована група осіб створює у застосунку Telegram сторінку, на якій розміщується реклама щодо надійного обготівкування коштів з крипто-гаманців під вигідним відсотком шляхом конвертації та фізичного отримання коштів у пункті обміну валют, який вони запропонують.

Після потрапляння до їх Telegram аккаунту, особи заманюють вигідним відсотком, який може сягати від 1,9% до 3%. Тобто, що б здійснити вивід коштів необхідно відправити обумовлену крипто монету на їх електронний гаманець в мінімальному розмірі 5000 доларів США та з їх відсотком у розмірі 1,9 сума складатиме 5095 доларів США. Вивід коштів здійснитесь у пункті обміну валют на території України за певним паролем, який необхідно повідомити касиру. Після чого, касир повинен видати замовлені кошти у тій валюті, яка була замовлена раніше.

На виконання доручення слідчого Дніпровського УП ГУНП у місті Києві, та за результатами проведених слідчих (розшукових) дій та особистим пошуком проведено детальній аналіз гаманець НОМЕР_1 (далі - Досліджуваний), який використовувався невстановленою групою осіб, та на який було перераховано 13.12.2024 кошти у розмірі 40000 USDT з гаманця потерпілого НОМЕР_2 .

У ході відслідковування активів, що були отримані злочинним шляхом виявлено, що усі активи у розмірі 41 700 USDT виведено 3-ма транзакціями гаманця Досліджуваного (виведено на схему Suspect) на приватний гаманець НОМЕР_22.

Після чого, з останнього, активи у розмірі 41718 USDT із приватного гаманця НОМЕР_22 виведено на транзитних гаманців різними сумами (на схемі позначено зеленим кольором).

Попередньо, із визе вказаних транзитних гаманців, викрадені активи у розмірі 41 718 USDT виведено на ймовірно, гарячий гаманець НОМЕР_23 біржі ChangeNOW.io.

Поміж з цим, проведено аналіз транзакцій поповнення гаманців НОМЕР_24 та приватного гаманця НОМЕР_22, що отримав усі викрадені активи з гаманця ймовірного, підозрюваного і встановлено наступне:

На гаманець Досліджуваного (виведено на схему Suspect) проводилось поповнення TRX із приватного гаманця НОМЕР_25, який має прямий зв?язок із біржею Whitebit.com та прямий зв?язок із вже згаданим сервісом ChangeNOW.io.

Одразу, працівниками УПК в Київській області ДКП НП України спільно з ДКП НП України, з метою встановлення усіх причетних осіб до скоєння злочину, підготовили та направили запити до представників сервісу ChangeNOW. io ma Whitebit.com.

За результатами відповіді представників бірж, встановлено, що усі активи переведені на електронний гаманець НОМЕР_26 та конвертовані у монету монеті USDCmatic.

Подальшим аналізом руху активів з гаманця НОМЕР_26 встановлено, що активи у розмірі 40 788 USDC переведено на децентралізований сервісу Uniswap V3 та конвертовані 13.12.2024 та виведено на гаманець НОМЕР_27 y монеті DAI.

У ході подальшого аналізу транзакцій гаманця та руху активів НОМЕР_27 виявлено, що активи в загальному розмірі 201000 DAI (201 000 доларів США) виведено на гаманець НОМЕР_3 (далі-Досліджуваний 2), що належить біржі Binance.com.

Для встановлення власника електронного гаманця Досліджуваного 2, який отримав викрадені активи, працівниками кіберполіції підготовлено та направлено запит до представників біржі Binance.com.

За результатами відповіді представників бірж Binance.com встановлено, що електронний гаманець Досліджуваного 2, верифікований та зареєстрований на громадянина України: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП НОМЕР_4 ), пошта, що зазначалась при реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_4 , номер НОМЕР_5 .

Аналізуючи обліковий запис громадянина України: ОСОБА_8 , технічно структуровано іР адресу та відібрано ту, яка працює у нічний час доби, а саме: іР НОМЕР_6 та з якої здійснюється вхід до застосунку Binance. Саме, з цієї іР адрес зафіксовано рух «транзакції» USDT з гаманця Досліджуваного 2.

07.01.2025 підготовлено запит щодо IР-адреси НОМЕР_6 , яка належить ТОВ «МАКСИМУМ - НЕТ». Отриманою відповіддю встановлено, що гр. ОСОБА_8 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіркою облікового запису, а саме внутрішніх вихідних транзакцій встановлено, що дана особа, віртуальні активи виводив на приватний гаманець: НОМЕР_28.

За допомогою програмного інструменту chainalysis проведено аналіз депозитних та вихідних транзакцій гаманця, що наданий на дослідження та встановлено, що він поповнювався TRX із криптобіржі Bybit.com, транзакція була здійснена: 27.02.20205 у розмірі 48,91 TRX (11,12 доларів США) із гаманця Bybit.com НОМЕР_29 на гаманець НОМЕР_7 .

Із метою встановлення ймовірного власника гаманця НОМЕР_28 працівниками кіберполіції підготовлено та направлено запит до представників біржі Bybit.com. Із відповіді представників біржі поповнення здійснив громадянин України - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , електронна пошта, що зазначалась при реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_7 , абонентський номер НОМЕР_8 .

Документ, що засвідчує особу НОМЕР_9 . Відома адреса (OSINT) - АДРЕСА_2 .

У ході аналізу історії транзакцій ОСОБА_10 на своєму аккаунті на біржі Bybit.com встановлено, найбільше вихідних операцій (9) здійснено на НОМЕР_28 (адреса обмінника) в загальному розмірі 409 доларів США, а найбільшу суму в загальному розмірі 48 498 доларів США (8-ма транзакціями) виведено на гаманець НОМЕР_12, який ймовірно, може бути іншою депозитною адресою обмінного сервісу.

Крім того, між гаманцями НОМЕР_30 та гаманцем НОМЕР_10 існує підтверджений зв`язок, а саме з гаманця НОМЕР_28 виведено активи в загальному розмірі 188000 USDT на гаманець НОМЕР_11 , а з гаманця НОМЕР_12 виведено активи в загальному розмірі 48 900 USDT на гаманець НОМЕР_13 .

Також, третьою депозитною адресою обмінного сервісу може бути гаманець НОМЕР_16, на який ОСОБА_5 зі свого акаунту Bybit.com вивів активи в загальному розмірі 34 000 USDT.

Між усіма гаманцями, а саме: НОМЕР_28,НОМЕР_12,НОМЕР_16 існує підтверджений зв?язок.

Крім того, слід зазначити, що між гаманцями НОМЕР_11 та НОМЕР_16 транзакції на багатомільйонну суму.

В ході аналізу зв?язків встановлено, що з гаманця НОМЕР_14 , який використовував у своїй злочинній діяльності ОСОБА_12 виводив активи в загальному розмірі 20 000 USDT на гаманець НОМЕР_12 , який належить обмінному сервісу, власником якого ймовірно, ОСОБА_5 .

Встановлено що інший гаманець НОМЕР_15 , який використовував у своїй злочинній діяльності ОСОБА_12 а саме від нього він отримав 5 050 USDT на свій гаманець НОМЕР_31 ( Binance.com ) (на схемі гаманцем НОМЕР_16 , який раніше згадувався, який є ймовірно ще одною депозитною адресою обмінного сервісу, власником якого. ймовірно ОСОБА_5 (на схемі виділено рожевим кольором).

Отже, враховуючи встановлену інформацію, ОСОБА_12 виводив активи, що отримав злочинним шляхом через обмінний сервіс, власником якого є ОСОБА_5 .

Тим самим, у ході оперативного супроводження вказаного матеріали було встановлено, що до вчинення вказаного злочину може бути причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований: АДРЕСА_2 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_4 , який використовує транспортний засіб Infiniti Q50 2015 року, сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_17 , vin: НОМЕР_18 , який зареєстрований на ОСОБА_13 .

19.06.2025 до слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП ум. Києві, надійшов рапорт старшого оперуповноваженого в ОВС ДКП НП України, про те, що в ході оперативного супроводження матеріалів кримінального провадження виникла необхідність у проведенні обшуку за безпосередньою адресою проживання ОСОБА_5 , а саме: АДРЕСА_5 .

У подальшому, в період часу з 13:17 год. до 15:00 год. 19.06.2025 старшим слідчим слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_14 проведено обшук квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_15 , але в якій фактично проживає ОСОБА_5 .

Під час проведення обшуку було вилучено: ноутбук марки Apple MacBook Air s/n: С02ХNGZ3JK77 з зарядним пристроєм; коробку від мобільного телефону Iphone 15Pro IMEI НОМЕР_19 ; коробку від мобільного телефону UBS 1; пристрій (електронний гаманець) з надписом «Ledger»; блокнот із чорновими записами.

Із огляду на вищезазначене, рішенням слідчого від 19.06.2025 вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки: виявлені речі мають ознаки використання у вчиненні кримінального правопорушення; містить на собі сліди кримінального правопорушення; може бути носієм інформації, що має доказове значення та становить інтерес для проведення експертного дослідження [відомості наведено згідно даних ухвали слідчого судді цього ж суду від 25 червня 2025 року у справі №755/3437/25].

ІІ. Історія застосування заходу забезпечення кримінального провадження (коротка)

Згідно ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_16 від 25 червня 2025 року у справі №755/3437/25 (провадження №1-кс/755/2198/25) накладено арешт на майно, яке вилучено 19.06.2025 року під час проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_5 , а саме: на ноутбук марки Apple MacBook Air s/n: С02ХNGZ3JK77 з зарядним пристроєм; коробку від мобільного телефону Iphone 15Pro IMEI НОМЕР_19 ; коробку від мобільного телефону UBS 1; пристрій (електронний гаманець) з надписом «Ledger»; блокнот із чорновими записами, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном.

Вказане обумовлено тим, що як зауважив слідчий суддя, п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, ч. 10 ст. 170 КПК України, зазначає, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення та про необхідність накладення арешту на майно на підставі ч.2 ст.170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

ІІІ. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_5 , звернувся з клопотанням, в порядку ст. 174 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України, про скасування арешту з майна вказаного у п. ІІ ухвали у межах вказаного кримінального провадження.

Звернення умотивовано тим, що арешт є необгрунтовнаим, оскільки відсутній безперервний ланцюг руху віртуальних активів від гаманця потерпілої ОСОБА_6 до будь-яких адрес, що належать або контролюються ОСОБА_5 .

Так, 13.12.2024 потерпіла здійснила переказ 40 000 USDT (мережа TRC-20) з адреси НОМЕР_20 на адресу обмінника НОМЕР_32.

Подальший рух коштів характеризується роздрібненням сум і багатоступеневими конвертаціями: зарахування на депозит сервісу ChangeNOW, обмін USDT>USDC, подальший своп через Uniswap у DAI, зарахування на адресу НОМЕР_33 та серія переказів на адресу НОМЕР_3, ідентифіковану слідством за ОСОБА_8 (загальний обсяг переказів близько 121 181 DAI).

При цьому відсутні будь-які підтвердження у вигляді TXID, часових міток, конкретних сум і зазначення мереж щодо транзакцій з адрес/акаунтів ОСОБА_8 на адреси ОСОБА_5 , зокрема на TRC-20 гаманець останнього НОМЕР_28.

За наявності мережевої несумісності маршрутів ERC-20 - TRC-20 висновок про «безперервний рух» до гаманців ОСОБА_5 є необґрунтованим за відсутності доведеного централізованого мосту або внутрішньої біржової проводки саме щодо «спірних» активів.

Застосування сервісів ChangeNOW та Uniswap, які фактично виконують функції анонімізуючих вузлів/агрегаторів (роздрібнення сум, зміна токену/мережі, змішування потоків), у поєднанні з подальшою агрегацією на централізованих біржах (Binance/Bybit), де внутрішні перекази між акаунтами не відображаються у публічному блокчейні, об`єктивно руйнує можливість прямого трасування токенів. Посилання сторони обвинувачення на можливість використання Chainalysis не підтверджене наданням відповідних аналітичних звітів або зведень.

Доказів конвертації саме «спірних» активів у фіатні кошти (так званий fiat off-ramp) стороною обвинувачення не надано. Зокрема, відсутні банківські виписки, платіжні доручення, інвойси, SWIFT/SEPA-документи, квитанції обмінних сервісів, чеки POS-терміналів чи інші належні підтвердження, які б встановлювали причинно-наслідковий зв`язок між вилученою у ОСОБА_5 та ОСОБА_13 готівкою та токенами, що були переказані потерпілою. Сам по собі факт наявності готівки у помешканні не свідчить про її кримінальне походження (ст. 98, ч. 1 ст. 170 КПК України).

Адреси НОМЕР_16 та НОМЕР_34, які слідство «ймовірно» відносить до ОСОБА_5 , належать великому обмінному сервісу (X_Change_Kiev), що використовується необмеженим колом осіб. Доказів, що зазначені адреси контролюються саме ОСОБА_5 , до суду не подано.

Вилучені предмети - ноутбук Apple MacBook Air (s/n C02ХNGZ3JK77), коробка від iPhone 15 Pro (IMEI згідно протоколу), апаратний криптогаманець Ledger, блокнот із чорновими записами - стороною обвинувачення не ідентифіковані як знаряддя злочину, не наведено конкретних цифрових слідів чи інших відомостей, які б обґрунтовували їх значення як речових доказів у розумінні ст. 98 КПК та необхідність арешту саме для досягнення цілей провадження; не доведено існування ризиків їх знищення/приховування, що не можуть бути усунені менш обтяжливими процесуальними діями.

Клопотання прокурора про накладення арешту розглянуто без повідомлення власників майна; нікому з володільців не повідомлено про підозру. За таких умов поріг доказової достатності та вимоги співмірності втручання у право власності (ст.ст. 132, 173 КПК України) мають бути підвищеними, однак матеріали, подані стороною обвинувачення, цього порогу не досягають.

Джерела походження частини вилучених коштів є легальними та підтвердженими документально. ОСОБА_13 (мати ОСОБА_5 ) є співзасновницею ТОВ «Поліпласт і КО», має окремий ФОП-дохід; сукупні доходи родини до 2024 року становлять 2 660 954,09 грн, ФОП-дохід - 757 240,54 грн; додатково щороку отримується фінансова допомога від батьків, які проживають у Німеччині. Сам ОСОБА_5 має задекларовані доходи та позитивний фінансовий результат біржової торгівлі на Bybit (прибуток 23 697,36 USD), що свідчить про самостійне легальне джерело коштів.

У 2024-2025 роках регулювання ринку віртуальних активів в Україні не було повністю імплементовано; постачальники послуг у сфері віртуальних активів фактично не підлягають ліцензуванню та обов`язковим AML/KYC-процедурам.

ОСОБА_5 не є суб`єктом первинного фінансового моніторингу та не мав обов`язку здійснювати AML-перевірки клієнтів. Відповіді державних органів (НБУ, НКЦПФР, СБУ) підтверджують відсутність належного врегулювання і відносять класифікацію сервісів на кшталт ChangeNOW/Uniswap поза межі їх компетенції або чинного регуляторного поля.

З урахуванням наведеного сторона захисту робить висновок, що прокурором не доведено: (i) існування TXID-зв`язків між адресами ОСОБА_8 та ОСОБА_5 ; (ii) наявність мережевого «мосту» між ERC-20 та TRC-20 саме щодо спірних активів; (iii) факти fiat off-ramp конвертації цих активів у вилучену готівку; (iv) контроль ОСОБА_5 адрес, які слідство відносить до нього «ймовірно»; (v) ризики знищення чи приховування вилучених речей, що виправдовують арешт.

За таких умов вилучені речі та кошти не відповідають критеріям ст. 98 КПК України, а арешт є наслідком припущень і не відповідає принципам необхідності та співмірності втручання у право власності.

IV. Позиції сторін

ОСОБА_4 клопотання підтримав, з викладених у ньому передумов.

Прокурор заперечували щодо задоволення клопотання, оскільки арешт майна відповідає вимогам ст. 170 КПК, ураховуючи обставини встановлені у кримінальному провадженні та наведені у п. І ухвали.

V. Правове регулювання питання

Кримінальний процесуальний кодексу України

Стаття 170. Накладення арешту на майно

1. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, […].

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

10. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

11. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стаття 174. Скасування арешту майна

1. […] інший власник або володілець майна, […] мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, […].

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування […] за клопотанням […] іншого власника або володільця майна, […] якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

VІ. Оцінка слідчого судді

Слідчий суддя заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали судового провадження, дійшла наступного висновку.

Інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст. 174 КПК, а саме (1) необґрунтованістю його накладення та (2) відсутності подальшої потреби в ньому.

В цьому, відповідаючи на питання, котрі постали в цій справі, з урахуванням аргументів сторін та з`ясованих обставин у кримінальному провадженні, Суд зазначає наступне:

(і) щодо дійсності мети арешту та його обґрунтованості

Розглядаючи питання скасування арешту та співставивши обставини, котрі вказано в ухвалі про арешт з доводами клопотання про його скасування Суд в цій справі зауважує, що згідно ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В цьому випадку, наведене майно (окрім коробки), згідно позиції слідчого судді, відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, котре розслідується у межах кримінального провадження.

На переконання слідчого судді такий висновок є підставним, позаяк відповідність даного майна критеріям ст. 98 КПК слідує з описаної моделі можливого вчинення суспільно-небезпечного діяння, згідно ст. 2, 11 КК, про котре вказується в п. І цієї ухвали.

Дані матеріальні об`єкти (окрім коробки), виходячи з характеру висунутого обвинувачення, за об`єму встановлених даних слідством у цей період відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК.

Так, прокурор підстав вказував у клопотанні та з чим погодився і слідчий суддя, зауважуючи, що виявлені речі (окрім коробки) мають ознаки використання у вчиненні кримінального правопорушення; містить на собі сліди кримінального правопорушення; може бути носієм інформації, що має доказове значення та становить інтерес для проведення експертного дослідження.

Тобто йдеться по суті проте, що наявні інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Доводи про певний статус ОСОБА_5 не є вагомими в силу абз. 2 ч. 10 ст. 170 КПК, адже йдеться про арешт з метою вказаною у п. 1 ч. 1 ст. 170 КПК.

Аргументи щодо відсутності даних про набуття судном ознак речового доказу, є спростовними, позаяк постановою слідчого таке майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

У той час, як із наданого прокурором аналізу (п. І ухвали) вбачається структурований рух активів від гаманця потерпілої до гарячих/депозитних адрес сервісів та бірж, з подальшим зарахуванням на гаманець у мережі Ethereum (ERC-20), що обліковується за акаунтом ОСОБА_8 на Binance.

Відтак, перехід активів між мережами (ERC-20/TRC-20) здійснюється внутрішньобіржовими операціями або через агрегаційні/конвертаційні сервіси, що характерно для грошових потоків такого типу.

Умовою застосування арешту на цій стадії не є доведення остаточного «безперервного» TXID-ланцюга між усіма мережами; достатньо наявних даних про ймовірну причетність конкретних облікових записів та гаманців, підтверджених відповідями бірж і технічними атрибутами (KYC, IP-сесії, часові мітки), що віднесено до предмета дослідження експертизою (ст. 98, 170 КПК).

Застосування сервісів обміну/свопу за своєю природою не нівелює доказове значення попередніх і наступних транзакцій, якщо сторона обвинувачення володіє (має розуміння) метаданими переходів і відповідями від провайдерів (ChangeNOW/WhiteBIT/Binance) про адреси поповнення і виведення (що й має місце у цьому кримінальному проваджені, див. п. І ухвали).

Внутрішні рухи на централізованих біржах справді не відображаються у публічному блокчейні, однак компенсуються наданими біржею ідентифікаційними даними акаунта, логами входів та відомостями про одержувачів/адреси виведення, які прямо вказують на використання гаманця НОМЕР_37 (TRC-20) з боку ОСОБА_5 і систематичні операції з адресами, пов`язаними між собою (НОМЕР_35, НОМЕР_36).

Щодо «відсутності» зв`язку між ОСОБА_8 і ОСОБА_5 , то слідчий суддя бере до уваги відповіді Binance про верифікацію акаунта ОСОБА_8 , співвіднесені з IP-сесіями ( НОМЕР_6 ), геозв`язком місця проживання та даними про вихідні транзакції з цього акаунта на TRC-20 гаманець НОМЕР_37, який, у свою чергу, корелює з KYC/обліком Bybit на ім`я ОСОБА_5 (адреса реєстрації, e-mail, номер, документ НОМЕР_9).

Сукупно ці дані формують ймовірний причинно-наслідковий ланцюг взаємодії між ідентифікованим отримувачем активів та операційними гаманцями, якими користувався ОСОБА_17 , що відповідає стандарту існування обґрунтованої підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, у розумінні п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК, для застосування заходів забезпечення (ст. 132, 170 КПК).

Щодо «чужих» адрес (НОМЕР_35, НОМЕР_36) як адрес обмінного сервісу, то навіть за умови, що низка адрес використовується як депозитні/операційні в рамках сервісу, наявність підтверджених зустрічних транзакцій між ними та НОМЕР_37, а також пряма кореляція з акаунтом Bybit ОСОБА_5 (найбільші обсяги виведення на НОМЕР_35 і поповнення НОМЕР_37) свідчить про фактичне використання цих адрес у т.ч. при вчиненні дій описаних у п. І ухвали. На цій стадії розслідування цього достатньо для висновку про доказове значення носіїв інформації (ноутбук, Ledger) та необхідність їх збереження.

У зв`язку з чим, враховуючи характер інкримінованого діяння (ч. 4 ст. 190 КК), ноутбук, апаратний гаманець Ledger та блокнот об`єктивно можуть містити дані про гаманці, ключі, сід-фрази, доступи до акаунтів бірж, перписку, TXID, IP-сесії та інші цифрові сліди.

Таким чином, Суд вважає, що мета вказана у п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК є дійсною, а тому відхиляє доводи заявника про необґрунтованість арешту з цією метою.

(іі) щодо потреби арешту в цей час

Враховуючи характер обставин, котрі встановлюються в цьому кримінальному провадженні, наведені у п. І цієї ухвали, в поєднанні зі стадією розслідування провадження, Суд вважає дійсними обставини визначені реченням 1 абз. 2 ч. 1, ч. 11 ст. 170 КПК України.

За наявних вихідних даних (ідентифікація акаунтів/гаманців, відповіді бірж, IP-логи, геозв`язок, транзакційні кореляції) арешт є необхідним та пропорційним для збереження потенційних речових доказів та недопущення їх втрати/перетворення до завершення експертних досліджень (ст. 132, ч. 11 ст. 170 КПК).

Отже, не йдеться про відсутність потреби, як такої.

(ііі) щодо коробки

Згідно п. 2-3 ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

У межах даної справи слідчий суддя, ураховуючи обставини описані у п. І ухвали не вбачає дійсними у цей час передумови вказані у п. 3 ч. 3 ст. 132 КПК, а тому вбачає підставним скасувати щодо неї арешт.

На підставі викладеного та керуючись статтями 170, 174, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив:

клопотання задовольнити частково.

Арешт накладений, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 25 червня 2025 року у справі №755/3437/25 (провадження №1-кс/755/2198/25), на коробку від мобільного телефону Iphone 15Pro IMEI НОМЕР_19 - скасувати.

В решті - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою для безумовного виконання на всій території України.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 15:15 год. 12 вересня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1