Справа № 296/5007/25
УХВАЛА

Іменем України

09 травня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчої ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_5 , поданого в межах кримінального провадження №0000511 від 03.07.2024 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотаннями в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000511 від 03.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Підставами для реєстрації кримінального провадження стали матеріали УСБУ в Житомирській області.

З матеріалів документування протиправної діяльності вбачається, що службові особи КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради у період з 2022 по 2024 року, діючи умисно, в умовах воєнного стану, зловживаючи своїм службовим становищем, вчинили розтрату бюджетних коштів під час реалізації свіжозамороженої плазми ТОВ «БІОФАРМА ПЛАЗМА» за цінами нижче визначених річних тарифних ставок.

Так, відповідно до положень договору №14/11/2022 від 14.11.2022, укладеного КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради () з ТОВ «Фармацевтичний завод «Біофарма» () у 2022 році реалізовано 626 літрів свіжозамороженої плазми за ціною 967 грн./л, у 2023 році - 623 літри за ціною 750 грн./л, у 2024 році - 856 літрів за ціною 1 000 грн./л.

При цьому, комунальним підприємством свіжозаморожена плазма закладам охорони здоров?я та фізичним особам у період 2022 року реалізовувалася за тарифною ставкою, а у 2023 році тим же категоріям отримувачів відпускалася дорожче на 1 000 грн.

Водночас, щорічно керівником КНП «Обласний цент крові» Житомирської обласної ради для споживачів (у т.ч., закладів охорони здоров?я, фізичних та юридичних осіб) затверджуються тарифи на реалізацію компонентів, виготовлених з донорської крові.

Зокрема, у 2022 році вартість 1 літру свіжозамороженої плазми складала 2 435,60 грн., у 2023 році - 3 079,82 грн., у 2024 році - 3 836,06 грн. (зазначена ціна формувалася за рахунок комерційної собівартості та, у разі необхідності та рентабельності).

З метою реалізації ТОВ «Фармацевтичний Завод «Біофарма» свіжозамороженої плазми за цінами значно меншими за її фактичну собівартість, уповноваженою з якості по комунальному підприємству - завідувачем відділу бактеріально-продукції вносяться недостовірні відомості щодо її якості.

Таким чином, умисні дії службових осіб КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради із реалізації свіжозамороженої плазми ТОВ «Фармацевтичний завод «Біофарма» значно нижче тарифної ставки призвели до нанесення збитків обласному бюджету на суму близько 4,7 млн. грн. (а саме: у 2022 році - 919 685 грн., у 2023 році - 1 452 711 грн., у 2024 році -2429114 грн.).

20.11.2024 на адресу СУ ГУНП в Житомирській області надійшов лист від УСБУ в Житомирській області, що у ході проведення НСРД у період з 14.11.2024 по 15.11.2024 КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради відвантажив ТОВ «БІОФАРМА ПЛАЗМА» компоненти крові у т.ч. свіжозаморожену плазму в об`ємі 1175,402 л по ціні 1940,28 гривень за 1 л на загальну суму 2288370,11 гривень. В той же час, Наказом від 11.12.2023 №128 в.о. директора КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради ОСОБА_6 затверджені тарифи на реалізацію компонентів, виготовлених з донорської крові на 2024 рік, де зокрема вартість 1 л плазми свіжозамороженої з 01.01.2024 складає 3236 грн./л.

Таким чином, в результаті неправомірних дій посадовими особами КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради завдано збитки у вигляді заниження вартості на суму понад 1,5 млн. грн., лише під час однієї поставки.

При цьому, комунальним підприємством свіжозаморожена плазма закладам охорони здоров?я та фізичним особам у період 2022 року реалізовувалася за тарифною ставкою, а у 2023 році тим же категоріям отримувачів відпускалася дорожче на 1 000 грн.

Водночас, щорічно керівником КНП «Обласний цент крові» Житомирської обласної ради для споживачів (у т.ч., закладів охорони здоров?я, фізичних та юридичних осіб) затверджуються тарифи на реалізацію компонентів, виготовлених з донорської крові.

Зокрема, у 2022 році вартість 1 літру свіжозамороженої плазми складала 2 435,60 грн., у 2023 році - 3 079,82 грн., у 2024 році - 3 836,06 грн. (зазначена ціна формувалася за рахунок комерційної собівартості та, у разі необхідності та рентабельності).

З метою реалізації ТОВ «Фармацевтичний Завод «Біофарма» свіжозамороженої плазми за цінами значно меншими за її фактичну собівартість, уповноваженою з якості по комунальному підприємству - завідувачем відділу бактеріально-продукції вносяться недостовірні відомості щодо її якості.

Таким чином, умисні дії службових осіб КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради із реалізації свіжозамороженої плазми ТОВ «Фармацевтичний завод «Біофарма» значно нижче тарифної ставки призвели до нанесення збитків обласному бюджету на суму близько 4,7 млн. грн. (а саме: у 2022 році - 919 685 грн., у 2023 році - 1 452 711 грн., у 2024 році -2429114 грн.).

20.11.2024 на адресу СУ ГУНП в Житомирській області надійшов лист від УСБУ в Житомирській області, що у ході проведення НСРД у період з 14.11.2024 по 15.11.2024 КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради відвантажив ТОВ «БІОФАРМА ПЛАЗМА» компоненти крові у т.ч. свіжозаморожену плазму в об`ємі 1175,402 л по ціні 1940,28 гривень за 1 л на загальну суму 2288370,11 гривень. В той же час, Наказом від 11.12.2023 №128 в.о. директора КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради ОСОБА_6 затверджені тарифи на реалізацію компонентів, виготовлених з донорської крові на 2024 рік, де зокрема вартість 1 л плазми свіжозамороженої з 01.01.2024 складає 3236 грн./л.

Таким чином, в результаті неправомірних дій посадовими особами КНП «Обласний центр крові» Житомирської обласної ради завдано збитки у вигляді заниження вартості на суму понад 1,5 млн. грн., лише під час однієї поставки.

07.05.2025 у період часу з 07 год. 15 хв. до 09 год. 45 хв. слідчим СУ ГУНП в Житомирській області проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 (реквізити ухвали: справа №296/3854/25, провадження № 1-кс/296/1884/25) від «14» квітня 2025 року в квартирі, де проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступне майно:

1. Блокнот ТОВ РПА «Бріск» з чорновими записами на 176 арк.;

2. П`ять аркушів паперу формату А4 з чорновими записами ОСОБА_7 ..

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_8 , яка відповідно до актового запису про шлюб №520 від 21.08.1993 являється дружиною ОСОБА_7 ..

Відповідно інформації про особу Державної міграційної служби України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи, що є достатньо підстав вважати, що вищевказані блокнот та чорнові записи вилучені в ході обшуку, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто підпадають під критерії, визначені ст. 98 КПК України, відповідною постановою слідчого від 07.05.2025 вище вказані документи визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Слідча в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав викладених в ньому.

Власник майна в судове зачідання не зявився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, суд приходить до наступних висновків.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Ч. 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 07.05.2025 в ході обшуку в квартирі, де проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

1. Блокнот ТОВ РПА «Бріск» з чорновими записами на 176 арк.;

2. П`ять аркушів паперу формату А4 з чорновими записами ОСОБА_7 ..

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1