Справа№672/912/25
Провадження №1-кп/672/71/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2025 року м.Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданнів залі суду в м.Городку кримінальне провадження, внесене 11.08.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000308, по обвинуваченню

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Жищинці, Городоцької ОТГ Хмельницького району, Хмельницької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, на утриманні троє неповнолітніх дітей, судимості не має,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України,

встановив:

ОСОБА_5 органами досудового розслідування обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, а саме умисного легкого тілесного ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я потерпілої ОСОБА_4 , вчиненого за наступних обставин.

10 серпня 2025 року близько 18 години ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в одній із кімнат будинку, за місцем свого проживання, який розташований по АДРЕСА_1 на грунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, розпочав словесну суперечку зі своєю дружиною ОСОБА_4 .. Під час суперечки ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, їх наслідки та бажаючи їх настання, з метою спричинення тілесних ушкоджень, підійшов до ОСОБА_4 , яка перебувала в даній кімнаті, поштовхом кинув потерпілу на диван та кулаком правої руки умисно наніс один удар в ліву частину обличчя ОСОБА_4 .. Далі, ОСОБА_5 продовжуючи реалізовувати свій умисел на нанесення умисних тілесних ушкоджень, перебуваючи в кімнаті будинку, підійшов до ОСОБА_4 , яка в той час піднімалася з підлоги, схопив в праву руку дерев`яний стілець та умисно наніс потерпілій один удар в область потиличної ділянки голови. Внаслідок нанесеного удару стільцем, ОСОБА_4 з метою свого захисту піднялася з підлоги та почала вибігати з кімнати в коридор, однак ОСОБА_5 продовжуючи свої протиправні дії, спрямовані на спричинення тілесних ушкоджень, тримаючи в правій руці відламану ніжку дерев`яного стільця, наздогнав в коридорі будинку ОСОБА_4 та умисно наніс даною ніжкою один удар в ділянку лівої руки потерпілої. За вищевказаних обставин, ОСОБА_5 умисно спричинив потерпілій ОСОБА_4 , яка відповідно до ст. ст. 1, З Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» є особою, яка постраждала від домашнього насильства у формі фізичного насильства, тілесні ушкодження у вигляді: підшкірного крововиливу лівої підочної ділянки обличчя і нижньої повіки лівого ока, які по своєму характеру відносяться до, категорії легких тілесних ушкоджень; садна шкіри заднє-внутрішньої поверхні лівого ліктьового суглобу, забійної рани шкіри і м`яких тканин потиличної ділянки голови, які по своєму характеру відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що потягли короткочасний розлад здоров`я.

Обвинувачений в підготовчому судовому засіданні просить закрити провадження у зв`язку із примиренням з потерпілою.

Потерпіла в підготовчому судовому засіданні подала на адресу суду заяву про закриття кримінального провадження та пояснила, що вони з обвинуваченим примирились, будь-яких претензій матеріального чи морального характеру до обвинуваченого вона не має.

Прокурор підтримує позицію обвинуваченого та потерпілої, просить звільнити обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України, а кримінальне провадження закрити.

Враховуючи зазначені обставини, суд при вирішення даного питання виходить із наступного.

Згідно із п.1 ч.2 ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.477 КПК України визначено, що кримінальним провадженням у формі приватного обвинувачення є провадження, яке може бути розпочате слідчим, прокурором лише на підставі заяви потерпілого щодо кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, і ч.2 ст.125 КК України.

Статтею 46 КК України передбачено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Ознайомившись із матеріалами кримінального провадження, заслухавши позиції учасників судового засідання, переконавшись у їх добровільності та істинності, враховуючи, що судимість за інші кримінальні правопорушення у ОСОБА_5 відсутня, потерпіла ОСОБА_4 не має до нього претензій матеріального та морального характеру, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 відноситься до категорії проступків, суд приходить до висновку про можливість звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням ОСОБА_5 з потерпілою ОСОБА_4 ..

Кримінальне провадження за таких обставин підлягає закриттю, що не суперечить вимогам закону та не порушує прав та інтересів учасників кримінального провадження.

Одночасно, незважаючи на звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження, враховуючи, що кримінальний проступок, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 пов`язаний із домашнім насильством, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язок пройти програму для кривдників.

При вирішенні питання щодо заходів забезпечення кримінального провадження суд керується абз.1 ч.4 ст.132 КПК України, згідно якого ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч.4 ст.132 КПК України є дієвим засобом реалізації положень ст.3 Конституції України, ст.13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна (висновок щодо застосування приписів абз.1 ч.4 ст.132 КПК України викладено у постанові ОП ККС ВС від 15.04.2024 у справі №554/2506/22).

Згідно із ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами під час застосування таких норм, забезпечують єдину правозастосовну практику і є обов`язковими для всіх судів України.

Судові витрати у справі відсутні.

Керуючись ст.ст.44, 46 КК України, ст.ст.284, 285, 286, 288 КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання потерпілої ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, на підставі ст.46 КК України - задовольнити.

На підставі ст.46 КК України звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч.2 ст.125 КК України у зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілою, а кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 за №0000308, закрити.

Застосувати до ОСОБА_5 обмежувальний захід передбачений п.5 ст.91-1 КК України у виді направлення останнього для проходження програми для кривдників строком на 3 (три) місяці.

Речові докази у справі: дерев`яний стілець без однієї ніжки, який передано на зберігання до кімнати речових доказів Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області знищити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Городоцький районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_6