Справа № 991/7491/25
Провадження 1-кс/991/7560/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) ОСОБА_3

про арешти майна

у кримінальному провадженні №0000201 від 24.04.2024

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

21.07.2025 до ВАКС надійшли клопотання від 18.07.2025 прокурора САП ОСОБА_3 (далі - прокурор) про арешти майна в кримінальному провадженні №0000201 від 24.04.2024, для розгляду яких відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) і протоколів передачі судової справи раніше визначеному складу суду в судових справах №991/7491/25 (провадження №1-кс/991/7560/25) і №991/7492/25 (провадження №1-кс/991/7561/25) визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , яким 21.07.2025 ухвалою матеріали цих справ об`єднано в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/7491/25 (провадження №1-кс/991/7560/25) і 23.07.2025 здійснено судовий розгляд клопотань,

2. Короткий виклад клопотань і позицій учасників судового провадження.

2.1. Прокурором усі клопотання обґрунтовувались таким:

«Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000201 від 24.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 358, ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Ужгородської міської ради протягом 2021-2024 років, зловживаючи службовим становищем, у змові із службовими особами суб`єкта оціночної діяльності ПП «Технології інформаційних систем аналізу», налагодили схему відчуження земельних ділянок комунальної власності в місті Ужгород за значно заниженою вартістю, що спричинило тяжкі наслідки у вигляді збитків для бюджету територіальної громади.

Учасники злочинної змови, використовуючи приписи п.1, ч.2, ст. 134 Земельного кодексу України, згідно якого, не підлягають продажу на конкурентних засадах (на земельних торгах) земельні ділянки комунальної власності у разі розташування на земельних ділянках об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд), що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб, мають змогу безконкурентно реалізовувати земельні ділянки за узгодженою заниженою вартістю.

З метою введення в оману депутатів Ужгородської міської ради, які голосують за прийняття рішення про приватизацію таких земельних ділянок за заниженою вартістю, учасники злочинної змови забезпечують виготовлення завідомо недостовірних звітів про незалежну експерту оцінку та рецензій на такі звіти.

Для цього, працівники Департаменту міської інфраструктури систематично, також без проведення публічної закупівлі, укладають договори на проведення оцінки із підприємством ПП «Технології інформаційних систем аналізу».

Зокрема, в 2021 році Ужгородська міська рада затвердила проекти землеустрою щодо зміни цільового призначення земельних ділянок :39:001:0109 та :39:001:0100 (змінено на призначення «для розміщення та експлуатації будівель і споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства») та передала їх в оренду на 3 роки підприємствам ТОВ «Скай-Менеджмент» (42584307) та ТОВ «Дельта-Продактс» (42520662) відповідно.

Площа ділянки :39:001:0100 - 0,5263 га; ділянки :39:001:0109 - 0,5599 га.

Отримання таких ділянок в оренду не було направлене на здійснення будь-якої господарської діяльності на них, а слугувало лише підставою для отримання першочергового права на викуп ділянок та заволодіння ними шляхом придбання за завідомо заниженою вартістю.

Будь-яка господарська діяльність на них в 2021-2024 роках не велась, натомість на обох ділянках за цей період зареєстровано два об`єкти нерухомості із номерами - «101» та «101» та однаковою назвою - «об`єкт незавершеного будівництва, автостоянка з прохідною, 15% готовності».

Проведеним в ході досудового розслідування оглядом ділянок встановлено, що вони вільні від забудови та жодних будівельних конструкцій на них не міститься.

28.03.2024 на черговій сесії Ужгородської міськради депутати прийняли рішення №1732 та №1737 "Про приватизацію земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу" щодо двох суміжних земельних ділянок (кадастрові номери: :39:001:0109 та :39:001:0100) для ТОВ «Скай-Менеджмент» та ТОВ «Дельта-Продактс».

При цьому, звіти про експертну грошову оцінку вказаних земельних ділянок розроблялися ПП «Технології інформаційних систем аналізу», згідно яких загальна вартість відчужуваних земельних ділянок склала 2 951 389 грн. (без ПДВ), тобто з розрахунку 271,72 грн за 1 кв. м.

Натомість, орієнтовна ринкова вартість вказаних земельних ділянок становить 41 275 000 грн, тобто 3800 грн за 1 кв. м.

Досудовим розслідуванням встановлено, ознаки того, що придбання земельних ділянок з кадастровими номерами :39:001:0109 та :39:001:0100 здійснювалось в інтересах депутата Ужгородської міської ради ОСОБА_4 , який організував придбання таких ділянок за заниженою вартістю, використавши підставних осіб та реквізити двох юридичних осіб - ТОВ «Скай-Менеджмент», ТОВ «Дельта-Продактс».

Так, ділянки :39:001:0109 та :39:001:0100 є суміжними та знаходяться у безпосередній близькості із готельно-ресторанним комплексом "Кілікія" в м. Ужгород, бенефіціарним власником якого є ОСОБА_4 .

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що директор ТОВ "Дельта-Продактс" ОСОБА_5 фактично виконує роботу завгоспа у комплексі "Кілікія" та є підлеглим ОСОБА_4 .

Аналіз та правова оцінка отриманих даних свідчить про те, що внаслідок протиправної діяльності службових осіб Ужгородської міської ради, ТОВ «Скай-Менеджмент», ТОВ «Дельта-Продактс» та ПП «Технології інформаційних систем аналізу» місцевим бюджетом було недоотримано близько 38 млн грн. внаслідок заниження вартості земельних ділянок.

Таким чином, в діях зазначених службових осіб Ужгородської міської ради, ТОВ «Скай-Менеджмент», ТОВ «Дельта-Продактс» та ПП «Технології інформаційних систем аналізу» вбачаються ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358, ч. 2 ст. 364 КК України.

Крім того, за вказаною схемою у 2023 та 2024 роках Ужгородська міська рада реалізувала за ймовірно за заниженою вартістю наступні земельні ділянки: - - з кадастровим номером :37:001:0234, площею 2,5505 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_3, з оціночною вартістю за метр квадратний 141,91 грн. (загальна вартість - 3 619 414 грн.);- з кадастровими номерами :65:002:0070, площею 2,1542 га та :65:002:0640, площею 0,6703 га, розташованих за адресою: АДРЕСА_4, з оціночною вартістю за метр квадратний 143,15 грн. та 149,82 грн. відповідно (загальна вартість - 3 083 737 грн і 1 004 243 грн);

- з кадастровим номером :60:001:0277 площею 0,9742 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_5, з оціночною вартістю за метр квадратний 145,7 грн. (загальна вартість - 1 419 409 грн); - з кадастровим номером :65:001:0053 площею 1,8766 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_6, з оціночною вартістю за метр квадратний 200,95 грн (загальна вартість - 3 771 027 грн); - з кадастровим номером :15:001:0234 площею 0,204 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_7, з оціночною вартістю за метр квадратний 724,57 грн. (загальна вартість - 1 478 122 грн).

Натомість, орієнтовна ринкова вартість вказаних земельних ділянок становить 1100 грн. за 1 кв. м., відповідно в загальному - 92 727 800 грн., що на 78 351 848 грн. більше за вартість, за яку вони були продані»,

далі у клопотаннях прокурор просив:

1) у клопотанні-1: «Накласти арешт на мобільний телефон iPhone XS серійний номер НОМЕР_1 , що вилучений 17.07.2025 за результатами обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони користуватися та розпоряджатися ним»,

що обґрунтовувалось зокрема таким: «17.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 (справа № 991/6901/25, провадження №1-кс/991/6972/25) від 02.07.2025 проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення обшуку виявлено мобільний телефон iPhone XS, що належить ОСОБА_6 .

В ході огляду мобільного телефону iPhone XS виявлено чат із контекстом ОСОБА_7 ( НОМЕР_2 ), в якому йшлося про пересилання технічних паспортів по Кілікії. Крім того, вказаний чат містить ознаки видалення файлів.

Крім цього, в наявних на вказаному мобільному телефоні чатах в месенджерах можуть міститись видалені файли та повідомлення, які потребують дослідження в умовах криміналістичної лабораторії Національного бюро.

Таким чином, вказаний мобільний телефон можливо зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можливо містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02.07.2025, серед іншого надано дозвіл на відшукання електронних носіїв інформації (мобільних терміналів, комп`ютерної техніки, ноутбуків, планшетів, флеш-накопичувачів, компакт-дисків тощо) чи інших носіїв інформації, які можуть містити відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Постановою детектива Національного бюро ОСОБА_8 від 18.07.2025 вилучений у ході обшуку мобільний телефон iPhone XS, серійний номер НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000201 від 24.04.2024, так як вказаний мобільний телефон можливо зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можливо містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження..

Враховуючи обставини кримінального провадження № 0000201, які зазначені вище, для досягнення завдання кримінального провадження із встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження, з метою унеможливлення знищення доказів, тобто з метою забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність накласти арешт на вищевказаний мобільний телефон».

2) у клопотанні-2: «Накласти арешт на мобільний телефон марки iPhone 16 Pro Max, номер моделі MYWV3ZD/A, серійний номер НОМЕР_3 та мобільний телефон марки iPhone XS, номер моделі MT952VC/A, серійний номер НОМЕР_4 , що вилучені 16.07.2024 за результатами обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони користуватися та розпоряджатися ним»,

що обґрунтовувалось зокрема таким: «16.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 (справа №991/6901/25, провадження №1-кс/991/6972/25) від 02.07.2025 проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_2 та вилучено 2 мобільних телефони, що належать ОСОБА_9 .

Мобільний телефон марки iPhone 16 Pro Max, обліковий запис « ОСОБА_10 », який знаходився в гардеробній кімнаті біля вхідних дверей, на телефоні була увімкнена сторінка із запитом телефону «Чи точно видалити увесь вміст». В ході огляду виявлено ознаки видалення вмісту листування в месенджерах, зокрема встановлені таймери видалення повідомлень в Signal та WhatsApp, в тому числі в чаті із контактом « ОСОБА_11 » із номером НОМЕР_5 .

Також ОСОБА_9 повідомив код-пароль до мобільного телефону марки iPhone XS, однак відмовився надати код-пароль від месенджера Telegram, які відрізняються між собою. У зв`язку з цим неможливо подолати систему логічного захисту.

Таким чином, вказані мобільні телефони можливо зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можливо містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02.07.2025, серед іншого надано дозвіл на відшукання електронних носіїв інформації (мобільних терміналів, комп`ютерної техніки, ноутбуків, планшетів, флеш-накопичувачів, компакт-дисків, жорстких дисків тощо) чи інших носіїв інформації, які можуть містити відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а саме щодо взаємовідносин Ужгородської міської ради та ТОВ «Скай-Менеджмент», ТОВ «Дельта-Продактс», ПП «Технології інформаційних систем аналізу», інших підприємств-покупців земельних ділянок.

Постановою детектива Національного бюро ОСОБА_8 від 18.07.2025 вилучені в ході обшуку мобільний телефон марки iPhone 16 Pro Max, номер моделі MYWV3ZD/A, серійний номер НОМЕР_3 та мобільний телефон марки iPhone XS, номер моделі MT952VC/A, серійний номер НОМЕР_4 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000201 від 24.04.2024, так як вказані мобільні телефони можливо зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можливо містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження…

Враховуючи обставини кримінального провадження № 0000201, які зазначені вище, для досягнення завдання кримінального провадження із встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження, з метою унеможливлення знищення доказів, тобто з метою забезпечення збереження речових доказів, виникла необхідність накласти арешт на вищевказані мобільні телефони».

2.2. В судове засідання прокурор, власники майна або їх представники попри здійснені належним чином повідомлення не прибули, що не перешкоджало судовому розгляду на підставі частини 1 статті 172 КПК. Також до ВАКС надійшла заява детектива НАБУ ОСОБА_12 з доданим дорученням прокурора про те, що «клопотання прошу задовольнити частково. Наразі відпала необхідність у арешті майна ОСОБА_6 , а саме мобільного телефону із серійним номером НОМЕР_1 та відпала необхідність у арешті мобільного телефону ОСОБА_9 із серійним номером C39X9N8BKPFQ. В іншій частині прошу клопроиання задовольнити у зв`язку із неможливість подолання системи логічного захисту на додатку Telegram».

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Згідно із частиною 1 статті 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК передбачений арешт майна як один із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною 3 статті 132 КПК визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням

3.2. Відповідно до частини 1 статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 статті 170 КПК визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті (тобто арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини 2 цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Згідно з частиною 10 статті 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна., заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до частини 1 статті 173 КПК слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 частини 1 статті 170 цього кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 4 статті 173 КПК у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

3.3. Окрім того, частинами 1, 2 статті 167 КПК визначено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині 2 цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини 2 статті 168 КПК, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду. Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста. На вимогу володільця особа, яка здійснює тимчасове вилучення комп`ютерних систем або їх частин, залишає йому копії інформації з таких комп`ютерних систем або їх частин (за наявності технічної можливості здійснення копіювання) з використанням матеріальних носіїв володільця комп`ютерних систем або їх частин. Копії інформації з комп`ютерних систем або їх частин, які вилучаються, виготовляються з використанням технічних засобів, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів володільця із залученням спеціаліста. Дія абзацу п`ятого цієї частини не поширюється на випадки, якщо обіг інформації заборонено законом. Дія абзацу п`ятого цієї частини поширюється на інформацію з обмеженим доступом у частині, що не суперечить встановленому законодавством порядку обігу та захисту такої інформації.

Частиною 5 статті 171 КПК визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено

Частиною 6 статті 173 КПК передбачено, що ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

3.4. Відповідно до статті 98 КПК, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині 1 цієї статті.

3.5. Описані у клопотаннях обставини в сукупності з доданими матеріалами свідчать про таке:

3.5.1. 17.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_1 від 02.07.2025 у справі №991/6901/25 проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у власності ОСОБА_13 (народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_6 ) та знаходиться у фактичному володінні ОСОБА_6 (народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_7 ), про що складено відповідний протокол, за результатами чого у ОСОБА_6 вилучено мобільний телефон Apple iPhone XS, DNPXHA7TKPFR.

18.07.2025 постановою детектива ОСОБА_8 це майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000201 від 24.04.2024 відповідно до статті 98 КПК, оскільки «В ході огляду мобільного телефону iPhone XS виявлено чат із контекстом ОСОБА_7 ( НОМЕР_2 ), в якому йшлося про пересилання технічних паспортів по Кілікії. Крім того, вказаний чат містить ознаки видалення файлів».

3.5.2. 16.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_1 від 02.07.2025 у справі №991/6901/25 проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що перебуває у власності ОСОБА_9 (народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_8 ) та знаходиться у фактичному володінні ОСОБА_9 (народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_9 ), про що складено відповідний протокол, за результатами чого у ОСОБА_9 вилучено 2 мобільних телефони : - мобільний телефон марки iPhone 16 Pro Max, номер моделі MYWV3ZD/A, серійний номер НОМЕР_3 та мобільний телефон марки iPhone XS, номер моделі MT952VC/A, серійний номер НОМЕР_4 .

11.07.2025 постановою детектива ОСОБА_8 це майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000201 від 24.04.2024 відповідно до статті 98 КПК, оскільки «Мобільний телефон марки iPhone 16 Pro Мах, обліковий запис " ОСОБА_10 ", який знаходився в гардеробній кімнаті біля вхідних дверей, на телефоні була увімкнена сторінка із запитом телефону "Чи точно видалити увесь вміст"". В ході огляду виявлено ознаки видалення вмісту листування в месенджерах, зокрема встановлені таймери видалення повідомлень в Signal та WhatsApp, в тому числі в чаті із контактом " ОСОБА_11 " із номером НОМЕР_5 . ОСОБА_9 повідомив код-пароль до мобільного телефону марки IPhone XS, однак відмовився надати код-пароль від месенджера Telegram, які відрізняються між собою. У зв?язку з цим неможливо подолати систему логічного захисту».

3.5.3. 18.07.2025 (тобто в межах строку, визначеного частиною 5 статті 171 КПК) поштовим відправленням №426 через оператора поштового зв`язку «Укрпошта» детективи направили клопотання до ВАКС, після чого 21.07.2025 такі розподілені слідчому судді.

3.6. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. В той же час обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (наприклад, рішення ЄСПЛ у справі «Беєлер проти Італії» від 05.01.2000, заява № 33202/96), та будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (рішення ЄСПЛ у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986, заява № 8793/79).

Дослідивши клопотання з доданими матеріалами, слідчий суддя вважає, що належним чином обґрунтована відповідність майна, на яке детективи просили накласти арешти, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК (тобто до речових доказів), водночас необхідно провести відповідні експертні дослідження, пов`язані з подоланням наявних систем логічного захисту, й тому наявна належна правова підстава арешту зазначеного майна.

Належить зазначити, що КПК не вимагає для накладення арешту на майно, яке відповідає критеріям речових доказів, наявності обґрунтованої підозри, тобто таке майно дозволяється вилучати та арештовувати незалежно від статусу його власника та місця відшукання, оскільки в іншому випадку не буде досягнута мета застосування такого заходу, а саме запобігання можливості протиправного відчуження, знищення, приховання цього майна.

Слідчий суддя зазначає, що втручання у право власності власників майна пов`язано із здійсненням кримінального провадження щодо особливо тяжкого корупційного кримінального правопорушення, тому таке обмеження права власності не є свавільним та відповідає вимогам законності із дотриманням справедливого балансу між суспільним інтересом та захистом права власності особи, й застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна необхідне для досягнення мети цього кримінального провадження.

Окрім того, в цьому випадку належить обмежити права власності в частині користування, розпорядження майном та його відчуження з метою запобігання його зміні чи знищенню, оскільки право користування визначає можливість добування корисних властивостей речей для задоволення потреб власника чи інших осіб, розпорядження майном - це можливість його власника визначати долю такого майна, що зокрема полягає в можливості зміни фізичної сутності майна аж до його повного знищення або шляхом відмови від права на майно, а право відчуження полягає у можливості переходу прав власності від однієї особи до іншої.

3.7. Враховуючи вищенаведене та з врахуванням заяви детектива, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити частково клопотання та з метою збереження речових доказів накласти арешти на майно, зазначене у резолютивній частині ухвали.

Керуючись статтями 131, 132, 170-173, 309, 369-372, 532 КПК суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Задовольнити частково клопотання.

2. Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на таке майно:

вилучене 16.07.2025 під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що знаходиться у фактичному володінні ОСОБА_9 (народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_9 ), а саме:

- мобільний телефон марки iPhone 16 Pro Max, номер моделі MYWV3ZD/A, серійний номер НОМЕР_3 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про накладення арешту виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень. Оскарження такої ухвали в апеляційному порядку зупиняє набрання нею законної сили, проте не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали оголошений 23.07.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ___________