Справа № 203/4293/25
Провадження № 1-кс/0203/2588/2025
УХВАЛА

04 липня 2025 року слідчий суддя Центрального районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання дізнавача сектору дізнання Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000265 від 20.06.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2025 року до Центрального районного суду міста Дніпра звернувся дізнавач сектору дізнання Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором, про арешт майна у кримінальному провадженні №0000265 від 20.06.2025року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування вимог клопотання дізнавач зазначив, що 20.06.2025 приблизно о 17:53 годині, під час здійснення патрулювання, на береговій смузі річки Дніпро, поблизу вул.Гідропаркова у м.Дніпро (координати 48.4880556, 34.9073889), виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який за допомогою знаряддя лову жилкової сітки в кількості 2 шт. з вказаної водойми, незаконно виловив 37 шт. живих водних біоресурсів, а саме: 30 шт. окунів, 1 шт. судака, 1 шт. лина, 2 шт. плітки, 3 шт. плоскирки, чим заподіяв Державі істотну шкоду. (ЖЄО №21644 від 20.06.2025).

В ході досудового розслідування проведено огляд місця події, 20.06.2025, у період часу з 19:00 по 20:00 за адресою: берегова смуга річки Дніпро, поблизу вул.Гідропаркова у м.Дніпро (координати 48.4880556, 34.9073889), у ході якого виявлено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , живі водні біоресурси в кількості 37 штук, а саме рибу виду: 30 шт. окунів, 1 шт. судака, 1 шт. лина, 2 шт. плітки, 3 шт. плоскирки; та знаряддя лову: жилкові сітки в кількості 2 штуки розмірами довжина 8м, висота 1 м, вічко 30мм.

Того ж дня, за результатами проведення огляду вказане знаряддя лову, а саме жилкові сітки в кількості 2 шт., вилучено до Дніпровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області до вирішення питання по суті.

Також, за результатами проведення огляду, виявлені 37 штук живих водних біоресурсів, а саме рибу виду: 30 шт. окунів, 1 шт. судака, 1 шт. лина, 2 шт. плітки, 3 шт. плоскирки, було випущено в природне середовище існування за участю двох понятих під відеофіксацію.

У зв`язку з вищевикладеним, дізнавач звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, в якому просить суд:

- накласти арешт у вигляді заборони на відчуження, користування та розпорядження майном, а саме:

- жилковими сітками в кількості 2 штуки з метою збереження речових доказів.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 23.06.2025 року, судову справу №203/4293/25, провадження №1-кс/0203/2588/2025, було розподілено слідчому судді ОСОБА_1 , яка передана канцелярією суду 03.07.2025 року.

Судове засідання з розгляду клопотання було призначене судом на 04.07.2025 року о 14:40 годині.

У судове засідання 04.07.2025 року дізнавач не з`явився, проте подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Власник майна та прокурор у судове засідання не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час, дату та місце розгляду клопотання, причини неявки суду не повідомили, будь-яких заяв щодо участі у судовому засіданні від них на адресу суду не надійшло.

Слідчий суддя на підставі частини 1 статті 172, частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України розглянув клопотання слідчого за відсутності слідчого, прокурора, власника майна та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Слідчий суддя, вивчивши доводи дізнавача, викладені в клопотанні, дослідивши матеріали клопотання та проаналізувавши норми КПК України, дійшов таких висновків.

Слідчим суддею встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що СВ Дніпровським районним управлінням поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області ведеться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000265 від 20.06.2025року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

20.06.2025 року дізнавачем сектору дізнання Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 було проведено огляд місця події за адресою: на береговій смузі річки Дніпро, поблизу вул.Гідропаркова у м.Дніпро (координати 48.4880556, 34.9073889), в присутності понятих, виявлено, та вилучено жилкові сітки в кількості 2 штуки.

Постановою слідчого від 20.06.2025 року було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000265:

- жилкові сітки в кількості 2 штуки розмірами: довжина 8м, висота 1м, вічко 30мм.

Суд зазначає, що відповідно до положень частин 1, 2, 3, 4, 5, 10 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до положень статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частин 2, 3 статті 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 1, частини 3 статті 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, зокрема, у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу , у разі скасування арешту.

Слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Відповідно до частини 5 статті 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до частини 6 статті 173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до частини 4 статті 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Аналіз викладених вище норм КПК України, а також встановлених судом обставин кримінального провадження дає суду підстави для висновку про необхідність накладення арешту на майно, вилучене в ході проведеного огляду місця події з метою забезпечення збереження речових доказів та проведення судових експертиз.

У ході судового розгляду клопотання дізнавача про арешт майна слідчим суддею була встановлена наявність визначених КПК України підстав для задоволення заявленого дізнавачем клопотання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Оскільки дізнавачем доведено, з огляду на вимоги ст. ст. 98, 167 КПК України, що вилучене у ході огляду місця події майно має ознаки речових доказів та може мати зв`язок з предметом кримінального правопорушення, а також наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме: на жилкові сітки в кількості 2 штуки розмірами: довжина 8м, висота 1м, вічко 30мм, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне у повному обсязі задовольнити клопотання дізнавача про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 372 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000265 від 20.06.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, задовольнити повністю.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене 20.06.2025 року під час проведення огляду місця події (протокол огляду місця події від 20.06.2025 року), а саме на:

- жилкові сітки в кількості 2 штуки розмірами: довжина 8м, висота 1м, вічко 30мм, з метою збереження речових доказів.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1