Номер провадження 1-кс/754/3083/25
У Х В А Л А

Іменем України

17 вересня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,

в присутності підозрюваної: - ОСОБА_4 ,

за участю захисника: - ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені № 0002384 від 18.08.2025 року (виділеного з кримінального провадження № 0001622 від 24.05.2025 року) за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваної:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Києва, українки, громадянки України, із середньою освітою, не працюючої, не заміжньої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

В С Т А Н О В И В :

17.09.2025 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням заступника керівника Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, в провадженні слідчого відділу Деснянського УПГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0002384 від 18.08.2025 року (виділене з кримінального провадження № 0001622 від 24.05.2025 року) за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 24.05.2025 приблизно о 01.00 год, знаходячись у приміщенні квартири АДРЕСА_2 вступила у попередню змову зі своєю донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , направлену на умисне вбивство ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на ґрунті довготриваючих неприязних стосунків.

Так, реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство, ОСОБА_8 та ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння та передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді настання смерті людини і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом на спричинення смерті ОСОБА_9 , перебуваючи в приміщенні кімнати квартири АДРЕСА_2 , де проживала ОСОБА_9 , в той час коли ОСОБА_4 , утримуючи в руках невстановлений предмет, почала наносити удари в область голови ОСОБА_9 , в той час ОСОБА_8 , тримаючи в руці предмет, ззовні схожий на молоток, що має обмежену поверхню контакту ударної частини, завдала потерпілій ОСОБА_9 , чисельну кількість ударів, в область житт`єво важливого органу - голови в потиличну ділянку із заходом на тім?яну ділянку, спричинивши тілесні ушкодження, у вигляді великого дефекту кісток черепа, в глибині якого розірвана тверда мозкова оболонка та зруйнований мозок з крововиливами. Від отриманих тілесних ушкоджень смерть ОСОБА_9 настала на місці події.

У рамках вказаного кримінального провадження, 25.05.2025 слідчим слідчого відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за погодженням з керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва, у порядку ч. 1 ст. 278 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме: у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1,2,3 ч. 1 ст. 177 КПК України які дають йому достатні підстави вважати, що оскільки злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжкого, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, підозрювана усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, розуміючи невідворотність покарання за його вчинення, перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Крім того, слідчий зазначає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність. Просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з обмеженням волі.

Вислухавши думки прокурора, підозрюваної та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено таке.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, наданими слідчим у обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, який зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому; підозрювана раніше не судима, стан її здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення. При цьому суд враховує, що відповідно до інформації з бази даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України або виїхали з такої території», наданої Головним центром обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України, ОСОБА_4 24.05.2025 о 15.57 год, тобто у день скоєння інкримінованого їй кримінального правопорушення, перетнула кордон України через пункт пропуску Шегині та на територію України повернулась лише 13.09.2025 року. Вказані обставини дають суду підстави вважати, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання нею процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 14 листопада 2025 року.

Підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негайно взяти під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обраховувати з моменту її фактичного затримання, на виконання ухвали слідчого судді, - тобто з 13 години 45 хвилин 17 вересня 2025 року.

Строк дії ухвали - до 24 години 00 хвилин 14 листопада 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваною - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1