Єдиний унікальний № 371/746/25
Номер провадження № 1-кс/371/174/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

"20" травня 2025 р. м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника сектору дізнання відділу поліції №2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 погоджене прокурором Миронівського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000053 від 03.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Начальник сектору дізнання відділу поліції №2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області майор поліції ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000053 від 03.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що 02.05.2025 до чергової частини ВП № 2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшла заява ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 про те, що його сусід ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинив заявнику тілесні ушкодження.

03.05.2025 по даному факту було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000053 за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

В ході проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000053 від 03.05.2025 встановлено, що 02.04.2025, приблизно о 19 год. 25 хв., ОСОБА_6 перебував по місцю власного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де, в цей же час, здійснюючи ремонтні покрівельні роботи спільного колодязя, перебував ОСОБА_5 . В ході спілкування між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 виникла словесна перепалка, під час якої у ОСОБА_6 , раптово виник протиправний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 ..

Реалізовуючи свій протиправний умисел, 02.04.2025, приблизно о 19 год. 30 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи по місцю власного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, на ґрунті раптово виниклої особистої неприязні, з метою заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, взявши до рук дерев`яну биту, наніс останньому один удар, вказаною дерев`яною битою, по гомілці правої ноги.

Після чого ОСОБА_7 залишив подвір`я за адресою: АДРЕСА_1 , а ОСОБА_6 пішов до власного будинку.

В ході проведення дізнання встановлено, що отримані ОСОБА_5 тілесні ушкодження у вигляді синця правої гомілки, яке утворилося від дії тупого(их) предмета(ів) відноситься до легких тілесних ушкоджень. Вище перераховане ушкодження не виключено, могло утворитися за обставин, на які вказує потерпілий ОСОБА_5

16.05.2025, в період часу з 14 год. 07 хв. по 14 год. 30 хв., на відкритій ділянці місцевості, а саме поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 , громадянином ОСОБА_6 , в порядку ст. 93 КПК України, на запит органу досудового розслідування, добровільно видано дерев`яну биту чорно-білого кольору, якою він попередньо спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_5 .

Після огляду вищевказану дерев`яну биту чорно-білого кольору поміщено до безномерного поліетиленового пакету, з відповідними написами та підписами понятих, та вилучено до відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області, як речовий доказ.

Дізнавач просив розглянути клопотання без його участі та участі прокурора, про що подала відповідну заяву, в якій клопотання підтримала, просила задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання дізнавача та матеріали додані до клопотання про накладення арешту, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання відділу поліції №2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Згідно протоколу огляду предмету від 16.05.2025 встановлено, що в період часу з 14 год. 07 хв. по 14 год. 30 хв., на відкритій ділянці місцевості, а саме поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 , громадянином ОСОБА_6 , в порядку ст. 93 КПК України, на запит органу досудового розслідування, добровільно видано дерев`яну биту чорно-білого кольору, якою він попередньо спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_5 .

ОСОБА_6 в зв`язку з проведенням слідчої (розшукової) дії, добровільно видав дерев`яну биту чорно-білого кольору, що підтверджується заявою від 16.05.2025.

16.05.2025 постановою про визнання речовим доказом, дерев`яну биту чорно-білого кольору поміщено до безномерного поліетиленового пакету з відповідними написами та підписами понятих - визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно ч 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Згідно вимог ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зі ст.100 КПК України слідує, що речовий доказ, який був вилучений стороною кримінального провадження, повинен бути як найшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених ст. ст. 160-166, 170-174 цього Кодексу.

З огляду на положення ч. 2 ст.167 та ч.1 і 2 ст.170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, про необхідність задоволення клопотання дізнавача про накладення арешту, на виявлені та вилучені в ході проведення огляду дерев`яну биту чорно-білого кольору, з метою збереження речового доказу, що відповідає положенням п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання відділу поліції №2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000053 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.125 КК України, а саме на дерев`яну биту чорно-білого кольору.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1