Справа № 202/3470/25
Провадження № 1-кс/202/3400/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпра клопотання старшого слідчого в ОВС відділу РЗЗС СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000324 від 02.04.2025, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Трудолюбівка П`ятихатського району Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, фізичну особу-підприємця, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпра надійшло вказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий посилається на те, що згідно ст.65 Конституції України, захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 65/2022 "Про загальну мобілізацію", затвердженого Законом України від 03.03.2022 "Про затвердження Указу Президента України "Про загальну мобілізацію" № 7113, Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", оголошено загальну мобілізацію, у тому числі і на території Дніпропетровської області.

Згідно з вимогами ч.3 ст.22 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися на збірні пункти територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені у повістках.

З 2008 року, ОСОБА_5 перебуває на обліку військовозобов`язаних в ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до вимог Закону України "Про військовий обов`язок та військову службу", ОСОБА_5 є військовозобов`язаним та підлягає призову за мобілізацією.

Висновком військово-лікарської комісії, ОСОБА_5 визнаний придатним до військової служби під час загальної мобілізації в Збройних Силах України.

Проте, ОСОБА_5 будучи військовозобов`язаним, маючи на меті ухилення від проходження військової служби, діючи з прямим умислом, тобто завідома знаючи про висновок військово-лікарської комісії про придатність його до військової служби під час загальної мобілізації, бажаючи ухилитися від призову, запропонував вступити у «фіктивний шлюб», раніше незнайомій йому жінці ОСОБА_7 , яка відповідно до лікарських документів є інвалідом дитинства II групи, з метою отримання відстрочки від мобілізації, на що остання надала добровільну згоду.

26.11.2024 реєстратором Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), під № 860 зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , про що було видано свідоцтво про реєстрацію шлюбу № НОМЕР_1 .

Відповідно до п.11 ч.3 ст.23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», не підлягають призову до військової служби під час мобілізації військовозобов`язані, які мають дружину (чоловіка) з числа осіб з інвалідністю I чи II групи. Тим самим, ОСОБА_5 скориставшись фізичним станом ОСОБА_7 , вступив з нею у «фіктивний шлюб» та отримав відстрочку від проходження військової служби до 08.05.2025.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється в ухиленні від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Так, 10.04.2025 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, було повідомлено ОСОБА_5 .

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується письмовими матеріалами кримінального провадження.

На даний час в органу досудового розслідування виникла потреба в обранні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання останнім процесуальних обов`язків та недопущення ризиків, які можуть створювати суттєві перешкоди для проведення досудового розслідування кримінального провадження.

Зважаючи на тяжкість вчиненого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, найбільш обґрунтованим та необхідним є застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підставою для обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, а також наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може: відповідно до ч.1 ст.177 КПК України ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від передбаченої законом відповідальності, так як підозрюваному загрожує безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі. Водночас дії

ОСОБА_5 вказують на те, що останній може сховатись від органу досудового розслідування та суду, зважаючи на те, що на території держави введено воєнний стан і підозрюваний може виїхати за межі території України або на тимчасово окуповану територію з метою уникнення кримінальної відповідальності, так як останній має відтермінування від проходження військової служби; відповідно до ч.3 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 , знаходячись на свободі та будучи обізнаний у доказах, які на теперішній час наявні в матеріалах кримінального провадження, може здійснити незаконний вплив на свідків по вказаному кримінальному провадженню, зокрема на ОСОБА_7 , яка являється його законною дружиною, з метою зміни показів на його користь та уникнення тим самим кримінальної відповідальності, адже йому відомі всі обставини, а також інших свідків, анкетні дані яких у цьому кримінальному проваджені йому відомі, та до вчинення кримінального правопорушення він підтримував з ними стосунки; відповідно до ч.5 ст.177 КПК України, існує ризик, що підозрюваний ОСОБА_5 може продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, так як останній незаконно отримав відтермінування від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, що може свідчити про вчинення іншого кримінального правопорушення та продовження своєї злочинної діяльності.

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може їм запобігти, такий запобіжний захід буде слугувати завданням кримінального провадження, меті обрання запобіжного заходу, зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали вказане клопотання та просили його задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необгрунтованість підозри та недоведеність ризиків, надав письмові заперечення, які досліджені судом та долучені до матеріалів клопотання та пояснив, що заявлені ризики є необгрунтованими, оскільки підозрюваний співпрацює зі слідством, раніше не судимий та має міцні соціальні зв`язки. Просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та підтримав позицію захисника.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, вважає його таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, підтверджується наданими слідчому судді матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколами допитами свідків, які підтвердили факт причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення; допитом свідка ОСОБА_7 , яка підтвердила факт укладання «фіктивного шлюбу» з метою ухилення від мобілізації; довідкою ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо перебування на військовому обліку ОСОБА_5 ; протоколом негласних слідчих (розшукових) дій зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому органом досудового розслідування злочину та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні стороною обвинувачення надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, а саме ухиленні від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, що підтверджується наявністю вагомих доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, а також тяжкістю покарання, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, йому загрожує покарання до 5 років позбавлення волі.

Відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, існує обґрунтоване припущення, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі та маючи доступ до відомостей щодо доказів, наявних у матеріалах досудового розслідування, може вчинити протиправний вплив на свідків у межах даного кримінального провадження. Зокрема, з огляду на шлюбні стосунки з ОСОБА_7 , яка є його законною дружиною, він має реальну можливість схилити її до надання завідомо неправдивих показань або зміни вже наданих свідчень на свою користь. Крім того, підозрюваному достеменно відомі анкетні дані інших свідків, з якими він перебував у довірчих взаєминах до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, що додатково підвищує ризики здійснення незаконного впливу з його боку з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Разом з тим, ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо можливості підозрюваного продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, з урахуванням особи підозрюваного, який раніше не судимий, на думку слідчого судді, стороною обвинувачення не доведений та наразі нічим не підтверджений.

Слідчий суддя, здійснюючи всебічний аналіз обставин справи, приймає до уваги доводи сторони захисту, наведені на підтримку правової позиції підозрюваного ОСОБА_5 . Однак зазначені доводи, з урахуванням їх змісту та вагомості, не можуть переважати суспільний інтерес у забезпеченні ефективного, повного та неупередженого досудового розслідування у межах строків, визначених чинним законодавством. Крім того, слідчий суддя враховує необхідність належного забезпечення запобігання процесуальним ризикам, передбаченим частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, що обґрунтовує доцільність обмежувальних заходів, застосованих у межах даного провадження.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, особу підозрюваного та його репутацію, вік, стан здоров`я, а також те, що підозрюваний працює, одружений, раніше судимий.

Враховуючи викладене, з метою належного забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, та запобігання ризикам, визначеним частиною першою статті 177 КПК України, вважається доцільним застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із одночасним використанням електронного засобу контролю.

Такий запобіжний захід дозволить забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, не допустити його ухилення від органів досудового розслідування та суду, а також мінімізувати можливість впливу на свідків. Водночас, ураховуючи особу підозрюваного, відсутність даних про наявність попередніх судимостей, наявність постійного місця проживання, а також соціальні зв`язки, вказаний запобіжний захід є співмірним меті, для якої його застосовується, та не є надмірно обтяжливим.

Застосування електронного засобу контролю у даному випадку виступає додатковою гарантією ефективного контролю за дотриманням умов домашнього арешту, що забезпечить баланс між захистом прав особи та суспільним інтересом у даному кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає за доцільне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із застосуванням засобу електронного контролю, який полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово, за місцем його мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування по 10.06.2025 року, включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) цілодобово не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , окрім випадків необхідності отримання ОСОБА_5 невідкладної медичної допомоги та в разі виникнення надзвичайних ситуацій, які б унеможливили безпечне для життя та здоров`я перебування ОСОБА_5 у житлі;

3) не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого;

5) здати на зберігання до суду свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

Ухвала слідчого судді діє строком два місяці по 10.06.2025 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити до ГУНП в Дніпропетровській області за зареєстрованим місцем проживання підозрюваного, для забезпечення контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 під час дії відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1