Провадження № 1-кс/643/4405/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.08.2025 Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №80000008від 22.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 246, ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 365 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Пісочин Харківського району Харківської області, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, одруженого, інваліда 3 групи, маючого неповнолітню доньку, який займається виробництвом сільськогосподарської продукції, раніше судимого, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Салтівського районного суду міста Харкова надійшло клопотання слідчого у кримінальному провадженні №80000008від 22.01.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та обґрунтованою підозрою, що підтверджується долученими копіями матеріалів кримінального провадження, відповідно до яких ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , у період часу з 01.01.2024 по 31.12.2024, точні дати та час в ході досудового розслідування не встановлені, на території Дергачівського лісництва ДП "Харківська лісова науково-дослідна станція", без передбаченого законом дозволу, здійснювали незаконну порубку дерев різних порід, з подальшим їх перевезеннями до місць тимчасового зберігання, звідки незаконно зрубана деревина реалізовувалася зацікавленим особам. Внаслідок протиправних дій вказаних осіб здійснено вирубку 1077 дерев різних порід, чим спричинено охоронюваним законом державним інтересам шкоду у розмірі 11 906 256, 28 грн.

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, а саме у незаконній порубці дерев у лісах, перевезенні, зберіганні, збуті незаконно зрубаних дерев, що спричинило тяжкі наслідки, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи на необґрунтованість підозри. Зазначив, що будь-яких дій щодо незаконної порубки дерев не вчиняв, з дозволу лісника збирав кору та коріння.

Слідчий суддя, вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, встановив наступне.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.

Поняття «обґрунтована підозра», з огляду на викладені в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» висновки означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На переконання слідчого судді, фактів й інформації, які переконливо свідчать про причетність до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

При цьому судом враховується, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Ризиком, у контексті кримінального провадження, є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Під час розгляду даного клопотання стороною обвинувачення обґрунтована та доведена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, слідчий суддя переконаний у наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 усвідомлюючи реальну можливість та побоюючись отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, незважаючи на наявні міцні соціальні зв`язки, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та у будь-який момент залишити відоме органу досудового розслідування місце проживання.

Також, слідчий суддя вважає доведеним ризик того, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом здійснення незаконного впливу на працівників Дергачівського лісництва ДП "Харківська лісова науково-дослідна станція", які можуть бути свідками у кримінальному провадженні, що підтверджується зверненням працівника Дергачівського лісництва ОСОБА_8 до відділу поліції №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області щодо пошкодження ОСОБА_4 його автомобіля та висловлення ОСОБА_4 в його бік погрози фізичною розправою, після того як він виявив ОСОБА_4 , який здійснював незаконну вирубку дерев.

Окрім цього, враховуючи, що злочинна діяльність ОСОБА_4 була спрямована на систематичне отримання доходу, наявність відносно нього інших кримінальних проваджень, які розпочаті за фактом незаконної порубки дерев, а також те, що на даний час відносно нього у суді перебуває обвинувальний акт за ст. 246 КК України, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про наявність ризику вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне провопорушення, у якому підозрюється.

Вирішуючи питання про обрання стосовно підозрюваного, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вивчав можливість застосування щодо нього іншого, більш м`якого запобіжного заходу, однак, враховуючи обґрунтованість підозри, доведеність передбачених ч.1 ст.177 КПК України ризиків, характер вчиненого кримінального правопорушення, а також дані про особу підозрюваного не знайшов для цього підстав. На переконання слідчого судді, інший, більш м`який запобіжний захід, не забезпечить належне виконання процесуальних обов`язків підозрюваним. Даних про неможливість за станом здоров`я перебування підозрюваного в умовах тримання під вартою не встановлено.

Згідно з вимогами ч.2 ст.197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту або затримання.

Визначаючи розмір застави, який необхідно застосувати до підозрюваного, як альтернативний запобіжний захід триманню під вартою, слідчий суддя виходить з наступного.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Так, п. 2 ч. 5 ст. 182 КК України передбачає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (абз. 5 ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, застава не має компенсаторної функції. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірною для нього.

У висновках Європейського суду з прав людини, викладених у рішенні «Істоміна проти України» (Istomina v. Ukraine) від 13.01.2022, зазначається, що при встановленні у «виключних випадках» більшого розміру застави, таке рішення має передбачати ретельний аналіз обставин справи для обґрунтування її «виключного» характеру, а також здійснення ретельної оцінки всіх відповідних факторів, у тому числі спроможність сплатити визначений розмір застави.

Визначаючи розмір застави, слідчим суддею враховано, що вартість одного із автомобілів, якими володіє підозрюваний перевищує максимальний розмір застави, що може бути призначено щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні особливо тяжкого злочину. Крім цього, слідчий суддя переконаний, що підозрюваний мав суттєвий дохів від виробництва сільськогосподарської продукції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що розмір застави, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків має бути призначений у розмірі, що становить 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 1 514 000 грн. Сума застави менша за 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, буде для підозрюваного помірною, несуттєвою та такою, яку останній може втратити задля ухилення від кримінальної відповідальності.

На переконання слідчого судді, визначений розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та в той же час є таким, що відповідає вимогам ст.ст. 178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на неї процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним, враховуючи майновий стан підозрюваної особи та його близькими особами.

У разі внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 196, 616КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб з моменту взяття під варту на підставі цієї ухвали.

Строк тримання під вартою рахувати з 14 год. 05 хв. 08.08.2025.

Строк дії ухвали до 14 год. 05 хв. 06.10.2025.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про тримання ОСОБА_4 під вартою його близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваного у порядку, передбаченому ст.ст.111, 112 КПК України.

Визначити суму застави у розмірі 500 (п`ятсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 1 514 000 (один мільйон п`ятсот чотирнадцять тисяч) гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок №UA0006674, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26281249, код банку отримувача 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно ухвали Салтівського районного суду міста Харкова від 08.08.2025 у справі №643/13124/25 (провадження №1-кс/643/4405/25) відносно ОСОБА_4 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави покласти напідозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи до суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

4) утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні, свідками, а також іншими особами, визначеними слідчим, прокурором, слідчим суддею/судом (про що під розписку має бути інформований підозрюваний);

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена у дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 16:30 годині 13.08.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1