Справа № 642/4648/25
Провадження № 1-кс/642/1170/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.25 м. Харків

11 серпня 2025 року слідчий суддя Холодногірського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові скаргуОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР в порядку ст.303 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

До Холодногірського районного суду м. Харкова надійшла вищевказана скарга ОСОБА_3 в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 01.08.2025.

В обґрунтування скарги зазначено, що 01.08.2025 заявник звернувся до ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області про вчинення кримінального правопорушення щодо викрадення інформації в електронному вигляді з його ноутбуку «Lenovo» сусідами ОСОБА_4 та його дружиною ОСОБА_5 , з якими склалися неприязні відносини чи іншими відвідувачами їх квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Заяву від 01.08.2025 було зареєстровано за №21258 в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НПП України», однак в порушення ст. 214 КПК України, однак протягом 24-х годин відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР внесені не були.

Ухвалою слідчого судді від 07.08.2025 відкрито провадження за скаргою та призначено судове засідання.

Представник ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області у судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, заяв чи клопотань на адресу суду не надав, поважні причини неявки суду не відомі.

Неявка слідчого, дізнавача не перешкоджає розгляду скарги. (ч.3 ст. 306 КПК України)

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав в повному обсязі, зазначив, що сусідами ОСОБА_4 та його дружиною ОСОБА_5 , з якими склалися неприязні відносини, було викрадено декілька файлів з його ноутбуку «Lenovo» зокрема, щодо ОСОБА_6 творчий псевдонім ОСОБА_7 і яку в подальшому можливо використають для зараження останньої вірусом імунодефіциту людини.

Вивчивши доводи скарги, вислухавши заявника та оцінивши надані до суду докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування передбачений главою 26 КПК України,

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК встановлено, що на досудовому провадженні, серед іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Зі змісту скарги та доданих до неї документів вбачається, що 01.08.2025 ОСОБА_3 звернувся до ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області із заявою, в якій просив перевірити підозру щодо викрадення в нього інформації в електронному вигляді з ноутбука «Lenovo» в діях чоловіка сусідки ОСОБА_8 ОСОБА_9 , або в діях їх знайомих, які приходили до них в гості у квартиру АДРЕСА_2 , та у випадку підтвердження підозри внести відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч.ч. 3,5 ст. 361 КК України до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Станом на дату звернення заявника ОСОБА_3 зі скаргою до суду, відомості за заявою останнього від 01.08.2025 до ЄРДР не внесені.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно вимог ст. 214 КПК України слідчий проводить досудове розслідування лише після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до постанови Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Як вбачається зі скарги, і вказаний факт не спростований на час розгляду скарги, відомості щодо обставин відображених у зверненні на час розгляду скарги слідчим суддею, до ЄРДР не внесені та жодної відповіді заявнику не надходило.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 та від 24 квітня 2019 року у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 214 КПК слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. Виходячи зі змісту ст. 214 КПК, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40, ч. 4 ст. 40-1 КПК України прокурор, слідчий та дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Разом з цим, передбачено необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки певного кримінального правопорушення, то є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про кримінальне правопорушення, і тільки такі заяви і повідомлення повинні вноситись до ЄРДР за відповідною правовою кваліфікацією. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Повноваження слідчого судді при розгляді скарг заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, володільця тимчасово вилученого майна на стадії досудового розслідування зводяться до права на зобов`язання сторони кримінального провадження, якою є прокурор, слідчий чи дізнавач вчинити процесуальні дії, як-то розглянути клопотання, проте рішення по суті викладеного приймаються уповноваженою особою самостійно.

У постанові від 01.12.2022 у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Враховуючи викладене, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

З огляду на викладене, скарга підлягає частковому задоволенню, а саме необхідно зобов`язати уповноважену посадову особу ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області розглянути заяву ОСОБА_3 від 01.08.2025 про вчинення кримінального правопорушення та надати заявнику відповідь.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 303-307, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

СкаргуОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР в порядку ст.303 КПК України задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену посадову особу ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області розглянути заяву ОСОБА_3 від 01.08.2025 про вчинення кримінального правопорушення та надати заявнику відповідь.

В іншій частині скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 15.08.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1