Справа № 953/4172/25
н/п 1-кс/953/3448/25
"25" липня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, яка полягає у нездійсненні певних процесуальних дій,-
01.05.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій заявник просить: визнати бездіяльність уповноваженої особи ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області неправомірною; зобов`язати уповноважену особу ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надати витяг з ЄРДР, пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.
На обґрунтування скарги посилається на те, що ним 27.04.2025 подано до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області для виконання копію ухвали Київського районного суду м. Харкова від 25.04.2025 щодо внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 22.04.2025 . Однак станом на 01.05.2025 витягу з ЄРДР та пам`ятки потерпілого уповноваженою особою ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області йому не надано, що стало підставою звернення до суду.
В судове засідання заявник не з`явився, повідомлявся належним чином, заяв про відкладення розгляду справи чи проведення судового засідання у його відсутність до суду не надходило.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 8 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України", зазначив, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. (Рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" № 3236/03 від 03.04.2008 року).
Так, суд враховує, що заявник безумовно був обізнаний про розгляд судом його скарги, неодноразово надавав заяви про відкладення судового засідання, однак до суду не з`явився, тому суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вважає можливим розглянути справу за його відсутності.
Представник ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином.
Оскільки, відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, а слідчий суддя обмежений щодо строку розгляду скарги, слідчий суддя розглядає скаргу за їх відсутності.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги та оцінивши докази, якими скаржник обґрунтовує скаргу, приходить до наступного.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:
1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;
2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;
3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;
4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;
5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;
6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;
7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;
8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;
9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;
10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;
11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.
Відповідно до ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Разом з тим, зміст ч.1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.
У постанові від 01.12.2022 у справі №522/7836/2, провадження №51-2328км22 Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.
Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та позбавлений повноважень надання вказівок слідчому про прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.
Так, в скарзі заявник зазначає, що ним 27.04.2025 подано до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області для виконання копію ухвали Київського районного суду м. Харкова від 25.04.2025 щодо внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 22.04.2025. Однак станом на 01.05.2025 витягу з ЄРДР та пам`ятки потерпілого уповноваженою особою ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області йому не надано.
Разом з цим, заявником до скарги надано копію вступної та резолютивної частини ухвали Київського районного суду м. Харкова від 25.04.2025, відповідно до якої слідчим суддею зобов`язано уповноважену особу ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області розглянути заяву ОСОБА_3 від 22.04.2025, прийняти рішення в межах компетенції та надати заявнику відповідь.
Отже, відомостей про те, що уповноважену особу ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області зобов`язано саме внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 22.04.2025, та те, що він, відповідно, має статус потерпілого у кримінальному провадженні, матеріали скарги не містять.
На підставі вищевикладеного, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, яка полягає у нездійсненні певних процесуальних дій, не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, яка полягає у нездійсненні певних процесуальних дій - відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1