печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Київської міської прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Київської міської прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначає, що 02.05.2025 ним, на адресу Київської міської прокуратуриподано заяву про вчинення кримінального правопорушення, відомості за якою, в порушення ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було.

У зв`язку з викладеним ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважених осіб Київської міської прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявоюпро вчинення кримінального правопорушення.

В судове засідання особа, яка подала скаргу - голова ОСОБА_3 не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений належним чином, на адресу суду надійшло заява про розгляд скарги за його відсутності. Скаргу підтримав та просив задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений належним чином, причини неявки невідомі.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки, особа, яка подала скаргу, про день, час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином, просив про розгляд скарги за його відсутності, а неявка слідчого не є перешкодою для розгляду скарги, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за відсутності учасників судового процесу, на підставі наявних матеріалів.

Згідно ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, щоОСОБА_3 звернувся до Київської міської прокуратури із заявою про вчинення, на думку заявника, кримінального правопорушення, передбаченого ст. 191 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) зокрема, зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбачений цим Кодексом.

Згідно ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, ст.ст. 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дослідивши зміст долученої до скарги заяви голови про вчинення кримінального правопорушення, слідчим суддею встановлено, що вказана заява не містить викладу обставин, що дозволяли б дійти однозначного висновку про вчинення адвокатом кримінального правопорушення.Вказана заява ґрунтується лише на суб`єктивному викладі обставин та не містить відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінальних правопорушень. Викладені у заяві обставини свідчать про наявність між ОСОБА_3 та АО «Дісп`ютс» договірних відносин, спір щодо невиконання обов`язків за ким може бути вирішено відповідно до норм договірного права.

Окрім того вчинення адвокатом дисциплінарного проступку передбачає відповідальність, порядок та підстави настання якої передбачено ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Початок досудового розслідування без законних на те підстав є порушенням принципів верховенства права, законності та інших принципів, передбачених ст. 7 КПК України, а також вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно з якими органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За таких обставин, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Київської міської прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 214, 303, 305, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Київської міської прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1