Справа № 286/941/25
У Х В А Л А

12 березня 2025 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мала Хайча Овруцького району Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, пенсіонера, особи з інвалідністю 3 групи, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України , -

ВСТАНОВИВ:

12 березня 2025 року старший слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що 11.03.2025 близько 20 год. 00 хв. в АДРЕСА_1 в кімнаті житлового будинку за місцем свого проживання, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , під час спільного вживання алкогольних напоїв, на грунті неприязних відносин виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_4 виник умисел на умисне вбивство ОСОБА_7 ..

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх подальших дій та передбачаючи їх можливі наслідки, ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, рукою взяв з поверхні столу кухонний ніж, клинком якого умисно, зі значною силою прикладання, наніс ОСОБА_7 , який в цей час сидів на стільці, удар в область розташування життєво - важливих органів, а саме в область передньої поверхні грудей зліва, в наслідок чого заподіяв смерть ОСОБА_7 .

Смерть ОСОБА_7 настала в наслідок колото-різаної рани грудей з ушкодженням серця.

Своїми умисними діями, які виразились у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людини, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України.

12.03.2025 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого .1 ст. 115 КК України.

12.03.2025 ОСОБА_4 досудовим слідством було повідомлено про підозру у вбивстві - умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині, тобто в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких та за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Винуватість ОСОБА_7 , крім його власних показів, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема, протоколами оглядів місця події, показами свідків, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування в діях підозрюваного ОСОБА_4 встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,4, та 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, що підтверджується тим, що останній, зважаючи на те, що вчинив особливо небезпечне кримінальне правопорушення проти життя особи, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, та усвідомлюючи, яке покарання його може чекати у разі визнання винуватості, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Окрім цього, ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою зміни ними своїх показань на його користь, зокрема на ОСОБА_8 , який являється рідним братом підозрюваного та безпосереднім свідком даної події.

Також перебуваючи на свободі ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема перешкоджати збиранню доказів кримінального правопорушення, які на даний час ще не виявлені та не зібрані, тощо.

Крім цього встановлено, що вказане кримінальне правопорушення ОСОБА_4 вчинив в стані алкогольного сп`яніння, що свідчить про те, що ОСОБА_4 в такому стані становить небезпеку для оточуючих та може вчинити інше кримінальне правопорушення. Більш м`які запобіжні заходи не в змозі запобігти цим ризикам.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить його задовольнити, з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували. Підозрюваний свою вину в судовому засіданні визнав повністю. Захисник просив обрати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме: домашній арешт. При цьому посилався на невірну кваліфікацію злочину, так як підозрюваний не мав умислу вбити брата, між ними виник конфлікт і він спричинив йому тілесні ушкодження. Просить врахувати, що підозрюваний є учасником бойових дій, має поранення, в зв`язку з чим має інвалідність та ряд захворювань.

Вислухавши пояснення та думки учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, та оглянувши матеріали надані захисником, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК).

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином.

12.03.2025 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вбивстві - умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині, тобто в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України, що стверджується копією повідомлення про підозру.

Слідчий суддя, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 115 КК України, враховує положення ст.ст. 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що слідчий суддя на даній стадії не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин"(рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, n. 34).

На думку слідчого судді, сукупність матеріалів досудового розслідування, які долучені до клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб досудового розслідування.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Крім того, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а також те, що підозрюваний вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 15 років, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків та відмічає, що хоча він і має постійне місце проживання, є особою з інвалідністю 3-ї групи внаслідок поранення, міцних соціальних зв`язків не має, так як проживав з братами, одним із яких є ОСОБА_7 , який загинув внаслідок його протиправних дій, інший брат - ОСОБА_8 є свідком події, на якого підозрюваний, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати з метою зміни ним своїх показань на його користь. Поряд з тим, ОСОБА_4 вчинив злочин в стані алкогольного сп`яніння, що свідчить про те, що в такому стані він становить небезпеку для оточуючих та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Позитивні дані про особу підозрюваного, який не судимий, має зареєстроване місце проживання, визнає вину та щиро розкаюється беззаперечно повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу, однак суд повинен враховувати і інші обставини, оцінюючи ризики визначені ст.177 КПК України.

Таким чином, за встановлених обставин, враховуючи наявність обґрунтованої підозри, встановлених ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та доведеність того, що до ОСОБА_4 на даному етапі досудового розслідування доцільно застосувати саме виключний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків в цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст.209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного, визначеного відповідно до ст.209 КПК України, тобто з 12.03.2025.

Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, в тому числі і щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Зважаючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд не визначає розмір застави.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 181,183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 10 травня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1