Справа №760/4611/25 1-кс/760/3633/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання прокурора Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000327 від 25.09.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111-2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , як прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на майно, що було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільного телефону марки IPhone 12 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з номером телефону НОМЕР_2 ;

- мобільного телефону марки IPhone 15 Pro Max IMEI: НОМЕР_3 з номером телефону НОМЕР_4 , IMEI: НОМЕР_5 , що на праві власності належать підозрюваному ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування клопотання зазначив, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000327 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.09.2023, ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що протягом 2022-2024 рада директорів, що складається з числа громадян України, ВАТ «Оскольський підшипниковий завод ХАРП», шо зареєстроване на території держави-агресора, а саме - рф, Белгородская обл., г. Старый Оскол станция Котел, Промузел, площадка Строительная, проезд М-4, здание № 6, ИНН , ОГРН 131), кінцевим бенефіціарним власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на території України, будучи обізнаними про розпочату військову агресію російською федерацією, забезпечили функціонування та ведення господарської діяльності такого підприємства, внаслідок чого, сприяли сплаті багатомільйонних податків, з яких формується військовий бюджет держави-агресора.

Так встановлено, що протягом 2022-2024 років ВАТ «Оскольський підшипниковий завод ХАРП», (реєстрація - рф, Белгородская обл., г. Старый Оскол, станция Котел, Промузел, площадка Строительная, проезд М-4, здание № 6, ИНН , ОГРН 131), основним видом діяльності підприємства є: виробництво, реалізація, обслуговування, ремонт і відновлення залізничних підшипників, надання послуг по зберіганню залізничних підшипників, виробництво кулькових і роликових підшипників, зубчастих передач, елементів механічних передач і приводів, виробництво корпусів підшипників і підшипників кочення, зубчастих коліс, оптова торгівля іншими машинами і обладнанням, виробництво пластмасових виробів та зовнішньоекономічна діяльність тощо, акціонерами якого є АТ «У.П.Е.К.» (м. Харків, код 23001858, з часткою у статутному капіталі 12,269%) та АТ «Харківський підшипниковий завод» (м. Харків, код 05808853, з часткою у статутному капіталі 87,706%) здійснює господарську діяльність на території країни-агресора, реалізовуючи при цьому продукцію (підшипники) російській компанії ООО ТД «Прогресс-Подшипник» (ИНН ), яке у подальшому їх реалізовує підприємствам стратегічного та оборонного комплексу рф, зокрема: ОАО «Российские железные дороги» та підприємствам підконтрольних російському державному холдингу АО «Вертолеты России», які отриманий прибуток від господарської діяльності повністю або частково відраховують до державного бюджету держави-агресора, чим забезпечують стале функціонування об`єктів критичної інфраструктури рф, підтримку оборонного комплексу держави-агресора, фінансування воєнізованих формувань та регулярної армії рф для подальшої окупації території України.

Крім того, ВАТ «Оскольський підшипниковий завод ХАРП» входить до групи компаній «У.П.Е.К.», яка підконтрольна екс-народному депутату України від проросійської Партії регіонів - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому встановлено, що членами Ради директорів ВАТ «Оскольський підшипниковий завод ХАРП» є громадяни України, до компетенції яких згідно статуту про ВАТ «Оскольський підшипниковий завод ХАРП», входить вирішення питань загального керівництва діяльністю ВАТ «ОПЗ ХАРП», зокрема: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Вищевказані відомості на думку органу досудового розслідування свідчать про системний контроль та вплив на ведення фінансово-господарської діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, яка відбувається у сталій взаємодії з державою-агресором, шляхом передачі матеріальних ресурсів та інших активів представникам держави-агресора.

Таким чином, вказані особи за попередньою змовою групою осіб, за пособництва невстановлених осіб групи компаній АТ «У.П.Е.К.», АТ «Харківський підшипниковий завод», вчинюють дії спрямовані на допомогу державі - агресору, збройним формуванням, з метою завдання шкоди шляхом передачі матеріальних ресурсів чи інших активів представникам держави - агресора, чи збройним формуванням.

В ході виконання доручення оперативними працівниками ГУ «І» ДЗНД СБ України (відповідь №8/3/1-11242) встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в житлових будинках розташованих на земельних ділянках з наступними кадастровими номерами: :00:014:0075, :00:014:0076, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим встановлено, що за адресою проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в житлових та прибудинкових спорудах (нежитлових приміщеннях) можуть зберігатися предмети речі, які мають значення для кримінального провадження, зокрема документи щодо взаємовідносин АТ «ХАРП» (код 05808853) та АТ «У.П.Е.К.» (м. Харків, код 23001858) з ВАТ «Оскольський підшипниковий завод ХАРП», інші предмети та документи, які самостійно або в сукупності з іншими доказами можуть мати доказове значення у ході досудового розслідування у кримінальному провадженні.

В подальшому 20 лютого 2025 року в період часу з 06 год. 56 хв. до 08 год. 03 хв. на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_11 за адресою: Харківська обл., Харківський р-н, м. Південне, вул. Ломана, 55, проведено обшук в ході якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки IPhone 12 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з номером телефону НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки IPhone 15 Pro Max IMEI: НОМЕР_3 з номером телефону НОМЕР_4 , IMEI: НОМЕР_5 .

Разом з тим встановлено, що на вказаних мобільних телефонах міститися листування з директором ОАО «ОПЗ ХАРП» - ОСОБА_12 , а тому з метою проведення комп`ютерно-технічної експертизи вказаного телефону задля відновлення видаленої інформації необхідно накласти арешт на вищевказане майно з метою збереження речових доказів.

Тобто, вказані речі містять на собі сліди злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з викладеним, 20.02.2025 постановою слідчого вказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000327 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.09.2023.

21.02.2025 року до Солом`янського районного суду м. Києва скеровано клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно та в подальшому 26.02.2025 року отримано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 справа №760/4611/25 про повернення клопотання прокурору на доопрацювання у зв`язку з відсутністю конкретних фактів, що свідчать про користування чи розпорядження конкретною особою вилученим майном.

Разом з цим, в ході досудового розслідування встановлено, що мобільний телефон марки IPhone 12 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з номером телефону НОМЕР_2 , мобільний телефон марки IPhone 15 Pro Max IMEI: НОМЕР_3 з номером телефону НОМЕР_4 , IMEI: НОМЕР_5 належать підозрюваному у кримінальному провадженні №0000327 громадянину України ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, з підстав у ньому наведених, просив долучити до матеріалів справи протокол огляду речей від 05.03.2025 року та постанову про призначення компютерно-технічної експертизи.

Представник власника майна у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, з підстав необґрунтованості вказаного клопотання,також, подав письмові заперечення, які долучені до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (псуванню, перетворенню, використанню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на рухоме, нерухоме майно. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Судом встановлено, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000327 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.09.2023, ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

20 лютого 2025 року в період часу з 06 год. 56 хв. до 08 год. 03 хв. на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 , проведено обшук в ході якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки IPhone 12 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з номером телефону НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки IPhone 15 Pro Max IMEI: НОМЕР_3 з номером телефону НОМЕР_4 , IMEI: НОМЕР_5 .

20.02.2025 постановою слідчого вказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000327 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.09.2023.

03.03.2025 року та 05.03.2025 року слідчим проведено огляди речових доказів, що підтверджується протоколами огляду, які містяться в матеріалах справи.

24.03.2025 року слідчим винесено постанову про призначення компютерно-технічної експертизи мобільного телефон марки IPhone 12 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з номером телефону НОМЕР_2 та мобільний телефон марки IPhone 15 Pro Max IMEI: НОМЕР_3 з номером телефону НОМЕР_4 , IMEI: НОМЕР_5 .

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що вказані речі зберегли на собі сліди злочину, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. А тому є всі передбачені ст.170 КПК України підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також враховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000327.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000327 від 25.09.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111-2 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- мобільний телефон марки IPhone 12 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з номером телефону НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки IPhone 15 Pro Max IMEI: НОМЕР_3 з номером телефону НОМЕР_4 , IMEI: НОМЕР_5 , що на праві власності належать підозрюваному ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Cлідчий суддя ОСОБА_1