Справа № 761/493/25
Провадження № 1-кс/761/1260/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

дослідивши в приміщенні суду матеріали клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001746 від 14.07.2022,

установив:

07.01.2025 до Шевченківського районного суду міста Києва (вх. № 1336) надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001746 від 14.07.2022.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді клопотання 07.01.2025 розподілено на слідчого суддю ОСОБА_1 .

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне таке клопотання повернути особі, що його подала, виходячи з такого.

Так, частинами 1, 2 статті 132 КПК України, передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Разом з тим, подане слідчим клопотання про застосування запобіжного заходу не відповідає вимогам, визначеним у ст. 184 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 184 КПК України до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Як убачається з матеріалів, станом на час звернення прокурора до суду з даним клопотанням, захиснику ОСОБА_3 не вручено його копії та копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. При цьому, слідчий суддя враховує те, що таке не вручено і підозрюваному, про що міститься у матеріалах клопотання акт про відмову від отримання кореспонденції від 06.01.2025 (з виправленням).

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що в порушення приписів ч. 6 ст.199 КПК України, таке клопотання скеровано до суду менше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Сторони кримінального провадження під час реалізації своїх процесуальних прав наділяються відповідними процесуальним обов`язками щодо дотримання прав іншої сторони, оскільки відповідно до позиції Європейського суду з прав людини у рішенні «Ruiz-Mateos проти Іспанії» кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них, що забезпечує дотримання принципу змагальності.

Із наведеного витікає, що сторони кримінального провадження мають процесуальні права та взаємні обов`язки, що виникають у процесі реалізації таких прав, це забезпечує баланс інтересів сторін провадження у процесуальних діях, що перебувають під судовим контролем.

Частина 3 статті 26 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень зобов`язаний створити і стороні захисту, і стороні обвинувачення рівні процесуальні умови для відстоювання ними своїх процесуальних позицій.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством визначений вичерпний перелік рішень слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, а питання про повернення або залишення без розгляду такого клопотання чинним кримінальним процесуальним законодавством не врегульовано, що свідчить про наявність прогалини в законодавстві, тому в силу дії засади законності, воно має бути врегульоване та вирішене за правилами застосування аналогії кримінального процесуального закону.

На відміну від кримінального закону, застосування процесуального закону за аналогією є можливим. Відповідно до частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

З огляду на зазначені норми кримінального процесуального закону, враховуючи недоліки клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його особі, яка його подала.

Керуючись статтями 2, 7, 199, 184, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001746 від 14.07.2022 - повернути особі, яка його подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4