Справа №:755/490/25
Провадження №: 1-кп/755/542/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" січня 2025 р. м.Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду міста Києва, обвинувальний акт та додані до нього матеріали у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000057 від 01 серпня 2023 року, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Байконур Республіки Казахстан, громадянина України, одруженого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, працюючого лікарем ортопедом-травматологом в КНП «КМКЛ № 6», військовозобов`язаного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Борисів Шепетівського району Хмельницької області, українця, громадянина України, одруженого, працюючого менеджером в ДТЕК, військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 28 частиною другою статті 369-2 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця села Гремячка РФ, громадянина України, одруженого, працюючого провідним спеціалістом в ІНФОРМАЦІЯ_4 , особи з інвалідністю 3 групи внаслідок ліквідації аварії на ЧАЕС, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників адвокатів ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 ,

обвинувачених ОСОБА_4 ,

ОСОБА_3 ,

ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

10 січня 2025 року до Дніпровського районного суду міста Києва для розгляду по суті надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000057 від 01 серпня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 28 частиною другою статті 369-2 КК України, та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336 КК України (справа № 755/490/25, провадження № 1-кп/755/542/25).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 січня 2025 року визначено головуючого - суддю Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_1 та того ж дня передано матеріали провадження.

Ухвалою судді від 13 січня 2025 року по даному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання на 17 січня 2025 року, на розгляд у якому винесено питання, регламентовані статтями 314-316 КПК України.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам, передбаченим статтею 291 КПК України, дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду міста Києва, справу розглядати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні, визначити склад осіб, які будуть брати участь у судовому розгляді, а також здійснити судовий виклик обвинувачених до суду для допиту.

Також прокурор звернувся до суду з письмовими клопотаннями про продовження обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (окремо щодо кожного) строку дії обов?язків, визначених частиною п?ятою статті 194 КПК України, у зв?язку з застосованим до них запобіжним заходом у вигляді застави, а також з письмовим клопотанням про застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, яке у судовому засіданні змінив, з огляду на стан здоров?я обвинуваченого та потребу у виїзді за місто на лікування, та просив суд застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді особистого зобов?язання строком на 60 діб.

Дані клопотання обгрунтовані тим, що ухвалами слідчих суддів Святошинського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у вигляді застави, стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави, яку було внесено за останнього того ж дня.

Зокрема, на думку прокурора, потреба продовження обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 визначених слідчими суддями обов?язків та потреба в застосуванні стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов?язання обумовлена наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, які є реальними та дійсними.

Враховуючи суспільний резонанс кримінального провадження, тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень, їх характер та спосіб, а також те, що дані правопорушення створюють в очах громадян та військового колективу негативне враження, що є виключним випадком, зважаючи на суспільно-політичну ситуацію в державі, все це в своїй сукупності, на думку прокурора, підтверджує наявність ризику, передбаченого пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України.

Обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та їх захисники - адвокати ОСОБА_8 та ОСОБА_7 не заперечували проти призначення даного обвинувального акта до судового розгляду та задоволення клопотання прокурора про продовження покладених на обвинувачених обов?язків у зв?язку з застосованим до них запобіжним заходом у вигляді застави.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_9 також не заперечували проти призначення даного обвинувального акта до судового розгляду та задоволення зміненого клопотання прокурора про застосування стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов?язання.

З норм статті 314 КПК України вбачається, що після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснюється спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:

1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу;

2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу;

3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу;

4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження;

5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру;

6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Відповідно до статті 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

З метою підготовки до судового розгляду суд:

1) визначає дату та місце проведення судового розгляду;

2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд;

3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;

4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з вимогами статті 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Вислухавши учасників судового провадження по викладених у статтях 314-315 КПК України питаннях, вивчивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки про отримання обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, письмові клопотання прокурора, обговоривши їх у підготовчому судовому засіданні, суд дійшов наступних висновків.

1. Щодо призначення справи до судового розгляду, складу суду та складу осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Кримінальне провадження № 0000057 підсудне Дніпровському районному суду міста Києва. Обвинувальний акт складений у відповідності з вимогами чинного КПК України. Підстав, передбачених пунктами 5-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, для закриття кримінального провадження чи для направлення клопотання для визначення підсудності, а також для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, не встановлено.

Суд також не вбачає підстав для складання досудової доповіді представником уповноваженого органу з питань пробації.

Таким чином, наявні всі підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду суддею одноособово.

Відповідно до частини другої статті 27 КПК України кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі:

1) якщо обвинуваченим є неповнолітній;

2) розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи;

3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи;

4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом;

5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, підстави для здійснення розгляду кримінального провадження у закритому судовому засіданні відсутні.

Судом вирішено питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачені та їх захисники.

2. Щодо клопотань прокурора про продовження обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строку дії обов?язків, визначених частиною п`ятою статті 194 КПК України, та застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов?язання.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строку дії обов?язків, визначених частиною п`ятою статті 194 КПК України, у зв?язку з застосованим запобіжним заходом у вигляді застави, та застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов?язання, за письмовими клопотаннями прокурора, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно з частиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині другій статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Стосовно обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

З реєстру матеріалів досудового розслідування кримінального провадження № 0000057 та клопотань прокурора вбачається, що ухвалами слідчих суддів Святошинського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у вигляді застави, стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави, яку було внесено за останнього того ж дня.

Статтею 182 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є застава.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Положення КПК України не обмежує дію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді застави певним строком. Вказаний запобіжний захід діє протягом всього судового провадження, якщо його не буде змінено чи скасовано рішенням суду, та періодичного продовження не потребує. При цьому, обмежений строк дії мають лише додаткові обов`язки, які покладаються на обвинуваченого при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно з частиною сьомою статті 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п?ятою статті 194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

При вирішенні питання про продовження строку покладених на обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обов`язків, передбачених частиною п?ятою статті 194 КПК України, суд враховує, крім іншого, тяжкість покарання, що загрожує їм у разі визнання винними у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких вони обвинувачуються, вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинувачених, ризик повторення чи продовження ними протиправної поведінки.

Так, суд враховує, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні у тому числі тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дев?яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю з конфіскацією майна, раніше не судимі, одружені, офіційно працевлаштовані, обвинувачений ОСОБА_4 зареєстрований та проживає за різними адресами.

Не вирішуючи питання на даному етапі кримінального провадження про оцінку доказів з точки зору їх допустимості і достатності для визнання обвинувачених винуватими чи невинуватими у вчиненні кримінальних правопорушень, враховуючи те, що 26 січня 2025 року закінчується термін дії обов`язків, покладених на обвинувачених, щодо яких діє запобіжний захід у виді застави, застосований ухвалою суду, в зв`язку із встановленням ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, та те, що доказів на підтвердження зменшення зазначених ризиків суду не надано, і на даний час підстави для зміни запобіжного заходу або його скасування відсутні, розгляд кримінального провадження до закінчення дії запобіжного заходу не завершено, суд дійшов висновку про необхідність клопотання прокурора задовольнити та продовжити строк дії покладених на обвинувачених обов`язків, визначених при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави, на строк, що не може перевищувати двох місяців.

На думку суду, перспектива втрати грошового забезпечення у випадку порушення обвинуваченими ОСОБА_3 та ОСОБА_4 встановлених обов`язків послужить достатнім фактором, який виключає будь-яке бажання обвинувачених переховуватися від правосуддя або іншим чином порушувати процесуальну поведінку, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 .

Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є особисте зобов?язання.

Відповідно до статті 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Згідно з частиною п?ятою статті 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

При вирішенні питання про застосування обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов?язання, суд враховує, крім іншого, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується, вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, ризик повторення чи продовження ним протиправної поведінки.

Так, суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні нетяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п?яти років, раніше не судимий, одружений, офіційно працевлаштований, є особою з інвалідністю 3 групи внаслідок ліквідації аварії на ЧАЕС.

Не вирішуючи питання на даному етапі кримінального провадження про оцінку доказів з точки зору їх допустимості і достатності для визнання обвинуваченого винуватим чи невинуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, в зв`язку із встановленням ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, та те, що доказів на підтвердження відсутності зазначених ризиків суду не надано, розгляд кримінального провадження знаходиться на стадії підготовчого провадження, суд дійшов висновку про необхідність клопотання прокурора задовольнити та застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов?язання, на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Крім того, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень частини п`ятої статті 132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри (обвинувачення).

При цьому суд враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог частини п`ятої статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, пункт 32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Керуючись статтями 3, 7, 9, 27, 31, 176-178, 179, 182, 194, 291, 314-315, 369-376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000057 від 01 серпня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 332, частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 28 частиною другою статті 369-2 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336, частиною третьою статті 15 частиною п`ятою статті 27 частиною третьою статті 28 статті 336 КК України, у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Пластова, буд. 3, 29 січня 2025 року о 14-00 годині.

Справу розглядати суддею одноособово.

Визначити склад осіб, які будуть брати участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачені та їх захисники.

Здійснити судовий виклик обвинувачених до суду для допиту.

Клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, визначених частиною п`ятою статті 194 КПК України, стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії обов`язків, визначених ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024 року, на строк, що не може перевищувати двох місяців, тобто до 21 березня 2025 року включно.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_3 виконувати наступні обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, визначених частиною п`ятою статті 194 КПК України, стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк дії обов`язків, визначених ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024 року, на строк, що не може перевищувати двох місяців, тобто до 21 березня 2025 року включно.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 виконувати наступні обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, на строк, що не може перевищувати двох місяців, тобто до 21 березня 2025 року включно.

Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_5 виконувати наступні обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала в частині застосування та продовження запобіжного заходу діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням даної ухвали в частині застосування та продовження запобіжного заходу покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити присутнім учасникам судового провадження.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 16-00 годині 23 січня 2025 року.

Ухвала, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою статті 392 КПК України, окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, винесене за результатами судового розгляду кримінального провадження.

Суддя Дніпровського районного суду

міста Києва ОСОБА_1