Справа № 488/788/17
Провадження № 1-кп/477/33/25
УХВАЛА

(повний текст)

19 березня 2025 року м.Миколаїв

Колегія суддів Жовтневого районного суду Миколаївської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

під час судового засідання в залі судових засідань Жовтневого районного суду Миколаївської області по розгляду заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_1 у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0001427, по обвинуваченню ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 383, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 384, ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 5 с. 185, ч. 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_12 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 384 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

29 жовтня 2024 року обвинувачений ОСОБА_8 направив до суду заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_1 .

Свою заяву обґрунтовував упередженістю головуючого судді ОСОБА_1 щодо нього, яка виразилась у тому, що головуючий суддя наполягала на його особистій явці в судове засідання, в той час як він просив дозволити йому брати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції з власних засобів зв`язку, оскільки знаходиться за межами м.Миколаєва. Крім цього, зі слів його батька той чув як головуюча давала вказівку прокурору, щоб той негайно ознайомив його та батька з клопотанням про зміну запобіжного заходу на більш суворий, яке міститься в матеріалах справи.

Розгляд заяви про відвід головуючому судді неодноразово відкладався у зв`язку з неявкою захисника обвинуваченого та самого обвинуваченого.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_8 підтримав подану заяву про відвід із зазначених у заяві підстав.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 підтримав подану заяву, оскільки, як він пояснив, є пов`язаним думкою підзахисного.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_11 адвокат ОСОБА_6 та обвинувачений ОСОБА_7 залишили вирішення вказаного питання на розсуд суду.

Прокурор заперечував щодо заявленого клопотання з огляду на його безпідставність та необґрунтованість.

Вислухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до підстав визначених ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частиною 1 статті 81 КПК України визначено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Частиною 3 статті 82 встановлено, що у разі задоволення заяви про відвід (самовідвід) одного чи кількох суддів із складу суду або всього складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів, справа розглядається в тому самому суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведених суддів із заміною останніх іншими суддями або іншим складом суддів.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою апеляційного суду Миколаївської області від 30.05.2018 року обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 186, ч.5 ст. 185, ч.2 ст. 15 ч.5 ст. 185, , ч.2 ст. 186, ч.3 ст. 185 КК України, ОСОБА_10 , обвинуваченого за ч. 5 ст. 186, ч.5 ст. 185, ч.2ст.15 ч.5 ст. 185, ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 383, ч.2 ст.28 ч.2 ст.384 КК України, ОСОБА_11 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 186, ч.5 ст. 185, ч.2 ст.15 ч.5 ст. 185 КК України, неповнолітнього ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України, та ОСОБА_12 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 28 ч.2 ст. 384 КК України, направлений за підсудністю до Жовтневого районного суду Миколаївської області.

За результатом розподілу справи автоматизованою системою документообігу суду, кримінальне провадження передано для розгляду суду у складі колегії: головуючого у справі судді - ОСОБА_13 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

У зв`язку з відрядженням судді Жовтневого районного суду Миколаївської областіОСОБА_13 та переведенням на посаду судді Автозаводського районного суду м. Кременчука, вказане кримінальне провадження повернуто до канцелярії суду для здійснення повторного розподілу автоматизованою системою документообігу суду та визначення головуючого.

За результатом повторного авторозподілу справи автоматизованою системою документообігу суду, здійснено заміну головуючого з судді ОСОБА_13 на суддю ОСОБА_1

29 жовтня 2024 року на адресу суду надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 .

Як на підставу для відводу головуючого судді обвинувачений ОСОБА_8 вказав на упередженість судді, яка виражалась у відмові у задоволенні його клопотань щодо відеоконференції з власних засобів зв`язку, оскільки він проживає за межами м.Миколаєва.

Відповідно до ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Разом з тим, з урахуванням специфіки кримінального провадження, у ньому не регламентована робота сторін із власними технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового провадження, яке проводиться поза межами приміщення суду.

Крім цього, проведення судового засідання у режимі відеоконференції є правом суду, а не обов`язком, і обумовлюється низкою підстав, наявність яких має перевірити суд при постановленні відповідної ухвали: неможливість безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин, необхідність забезпечення безпеки осіб, проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого, необхідність вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження, наявність інших підстав, визначених судом достатніми.

Водночас суд зауважує, що такі поняття, як «поважність причин», «оперативність судового провадження», «підстави, визначені судом достатніми», «інтереси кримінального провадження» є оціночними, що власне і є обставинами, що мають бути обґрунтовані учасником судового провадження, який бажає брати участь у судовому засіданні поза межами приміщення суду.

При цьому з метою забезпечення реалізації положень вказаної статті КПК України та встановлення єдиного порядку роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), Наказом Державної судової адміністрації України від 15 листопада 2012 року №155 було затверджено Інструкцію про порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження) (далі-Інструкція).

Пунктом 1.2.1 вище вказаної Інструкції передбачено, що учасники судового процесу (кримінального провадження) можуть брати участь у процесуальних діях у режимі відеоконференції лише за наявності технічної можливості для її проведення у відповідних судах, державних органах чи установах.

Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення (п. 5 Інструкції).

Лише в цьому випадку може бути забезпечено реалізацію положень ч. 4 та ч. 6 ст. 336 КПК України, яка передбачає обов`язок суду, судового розпорядника або секретаря судового засідання (службової особи установи попереднього ув`язнення або виконання покарань) вручити особі, яка бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, пам`ятку про її процесуальні права та перевірити її документи, що посвідчують особу.

Виходячи з викладеного, у кримінальному провадженні всі питання проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження) під час судового провадження визначено ст. 336 КПК України.

Однак, проведення відеоконференцзв`язку під час судового засідання за участі сторін поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів учасників цією нормою не передбачено.

Так, 24.02.2022 року Рада суддів України прийняла рішення «Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку рф». У п.10 даного рішення Рада суддів рекомендувала відійти від встановленого порядку судового провадження у кримінальних справах «…якщо за об`єктивних обставин учасник провадження не може брати участь в судовому засіданні в режимі ВКЗ за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток допускати участь такого учасника в режимі ВКЗ за допомогою будь-яких інших технічних засобів, в тому числі й з власних».

З наведеного вбачається, що проведення судового засідання у режимі відеоконференції є радше винятком із загального правила, і відповідні ухвали мають бути мотивовані належним чином певними обставинами, які унеможливлюють або роблять недоцільним проведення судового засідання у звичайному режимі.

Обвинувачений обґрунтовував своє клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференцїі поза межами приміщення суду знаходженням за межами міста Миколаєва за фактом введення воєнного стану на території України.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року введено в Україні воєнний стан через військову агресію Російської Федерації проти України. Указ затверджений Верховною Радою України Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року. Воєнний стан неодноразово продовжувався та є чинним дотепер.

Згідно зі статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи й установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також на те, що відповідно до ст. 26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Так, відповідно до рекомендацій роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених Радою суддів України 02.03.2022 року, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватись реальною поточною обстановкою, що склалась в регіоні, на день розгляду даної справи.

На даний час на території м. Миколаєва не ведуться активні бойові дії, що свідчить про те, що поточна ситуація у місті є стабільною, а тому сам факт введення на території України воєнного стану не є тією достатньою підставою для проведення судового засідання за участі обвинуваченого ОСОБА_8 у режимі відеоконференції.

З липня 2022 року Жовтневий районний суд Миколаївської області відновив у повному обсязі здійснення судочинства, суд працює в штатному режимі. Згідно зі штатним розписом та затвердженим графіком роботи працівники суду перебувають на робочих місцях, безпосередньо в приміщенні суду. Крім того, у разі повідомлення в ході судового розгляду про імовірність ракетного обстрілу, працівники апарату суду та всі учасники судового розгляду мають змогу залишити приміщення суду та пройти до облаштованого укриття, місцерозташування яких зазначене на сайті Миколаївської міської ради (https://mkrada.gov.ua/shelters/).

Дистанційна участь обвинуваченого в судовому засіданні не забезпечить якісний його допит, дослідження письмових та інших доказів, зокрема, що містять аудіо- або відеофайли, які підтверджуватимуть чи спростовуватимуть винуватість у інкримінованих кримінальних правопорушеннях, а відтак участь обвинуваченого ОСОБА_8 ризикує перетворитися на формальність, що унеможливлюватиме необхідність дотримання прав усіх учасників судового процесу та повноту дослідження обставин, які мають значення для встановлення об`єктивної істини.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 42 КПК обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд.

Відповідно до вимог пунктів 3 та 8 частини 1 статті 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини) та інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

З правом особи бути обізнаним про судовий виклик кореспондується безумовний обов`язок такої особи з`явитися до суду в визначений день та час. У протилежному випадку, залежно від обставин справи, неприбуття особи на виклик може бути розцінене судом як переховування від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, та мати наслідком здійснення судом заходів процесуального примусу або, у відповідних випадках, суд буде зобов`язаний розпочати розгляд справи в порядку досудового розслідування або спеціального судового розгляду (in absentia). І такі дії суду будуть відповідати вимогам рішень Європейського суду з прав людини «Лена Атанасова проти Болгарії» (Lena Atanasova v. Bulgaria, § 52) та «Сейдовіч проти Італії» (Sejdovic v. Italy, [ВП], §§ 86-87).

Таким чином, аналізуючи вищенаведене, слід дійти висновку, що вимоги головуючого щодо прибуття обвинуваченого ОСОБА_8 в судове засідання до зали судового засідання не є власною забаганкою та свавіллям, як зазначає у заяві обвинувачений, а відповідають вимогам КПК України.

Отже, відмова у проведенні судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку на той час була обґрунтованою і відповідала загальним приписам КПК України та не є такою обставиною, яка свідчить про упередженість головуючого судді.

Щодо надання вказівки прокурору, ознайомити обвинуваченого з клопотанням про зміну запобіжного заходу на більш суворий, то як вбачається з матеріалів справи, у томі 10 на аркушах справи 1-3 знаходиться клопотання прокурора про звернення в дохід держави грошові кошти у сумі 300 000 гривень, внесені ОСОБА_14 у якості застави за обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та обрання обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Вищезазначене клопотання на сьогодні не розглянуте.

Статтею 321 КПК України визначено, що головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Оскільки вищезазначене клопотання було подане прокурором ОСОБА_15 , а нині в судовому засіданні бере участь прокурор ОСОБА_4 , то головуючий на виконання свого обов`язку щодо організації розгляду кримінального провадження звернув увагу прокурора на цю обставину і запропонував визначитися щодо необхідності розгляду цього клопотання.

Вищезазначене спростовує наявність у діях головуючого судді упередженості, оскільки головуючий суддя вчиняв дії щодо організації розгляду кримінального провадження у спосіб, передбачений нормами КПК України.

У зв`язку з чим, обставини, зазначені як підстави для відводу головуючого судді, є надуманими та спростовуються вищезазначеним.

Вказане дає підстави зробити висновок про надуманість заяви щодо упередженості судді.

Разом з тим, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України, гарантується кожному право на справедливий судовий розгляд при вирішенні питання щодо цивільних прав та обов`язків.

Визначення в Конвенції цього принципу правосуддя ґрунтується на двох аспектах: 1) чи є суд безстороннім у суб`єктивному плані, тобто чи відсутня особиста упередженість суддів; 2) чи наявні в об`єктивному плані достатні зовнішні ознаки безсторонності, які виключали б будь-які обґрунтовані сумніви з цього питання.

Під час провадження у справі та її вирішення ні у кого не повинно бути сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді. Якщо є обґрунтовані підстави вважати, що суддя не буде безстороннім, цей суддя має бути усунутий від розгляду справи. У стороннього спостерігача не повинно бути сумнівів в об`єктивності здійснення суддею правосуддя.

Бангалорськими принципами поведінки суддів визначено, що обов`язок судді полягає не лише у винесенні справедливого і об`єктивного рішення, але й в тому, щоб винести його таким чином, щоб виключити будь-які сумніви в справедливості і неупередженості цього рішення, а також у чесності і непідкупності судді.

Як вбачається з промови заявника він не погоджується з прийнятими рішеннями та діями головуючого судді у судовому засіданні.

Вказане не може бути підставою вважати головуючого упередженим і необ`єктивним.

Однак, враховуючи сталу позицію заявника обвинуваченого ОСОБА_8 щодо несприйняття головуючого судді як неупередженого та безстороннього, колегія суддів приходить до висновку, що у сторін та у стороннього спостерігача у разі відмови у задоволенні заяви про відвід можуть виникнути обґрунтовані сумніви в об`єктивності та неупередженості головуючого судді, і може скластися стійке враження про зацікавленість суду у розгляді цієї справи та його упередженості. А будь-яке прийняте рішення буде сприйматись як упереджене та незаконне.

Таким чином для виключення будь-яких сумнівів щодо об`єктивності розгляду справи, колегія суддів приходить до висновку про необхідність задоволення заяви про відвід головуючому судді ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 75, 80-82, 369-372, 376 КПК України,

УХВАЛИЛА:

Заяву обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 задовольнити.

Передати кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0001427, по обвинуваченню ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 383, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 384, ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 5 с. 185, ч. 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_12 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 384 КК України, до канцелярії суду для визначення іншого головуючого судді, відповідно до статті 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений та підписаний 25 березня 2025 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3