Справа № 699/302/25
Номер провадження № 1-кс/699/60/25
УХВАЛА

щодо скарги на бездіяльність прокурора

07.03.2025 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , дізнавача ОСОБА_4 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИВ:

26.02.2025 до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області в порядку ст. 303 КПК України найшла вище вказана скарга. Зі змісту скарги вбачається, що оскаржується бездіяльність керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 від 17.02.2025.

Положеннями КПК України не визначена територіальна підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування, оскарження яких регламентоване главою 26 цього Кодексу.

Однак, виходячи зі змісту положень п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 6 ст. 9, ч. 2 ст. 132 КПК України, скарги в порядку ст. 303 КПК України подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування кримінального провадження, якого стосується скарга.

Скаргу мотивовано тим, що 17.12.2024 ОСОБА_3 у порядку ст. 214 КПК України звертався до керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

22.02.2025 ОСОБА_3 отримав просте поштове відправлення з листом за підписом керівника Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_7 від 18.02.2025 № 52/3-989ВИХ-25.

У даному листі керівник Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_8 інформує, що подане ОСОБА_3 звернення він направив до Відділення поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області для розгляду згідно із вимогами чинного законодавства.

Проте, на думку скаржника, положення ст. 214 КПК України передбачають єдиний спосіб дій слідчого, прокурора у випадку отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення. Згідно з практикою, заява в порядку ст. 214 КПК України вносяться до ЄРДР та після цього визначається підслідність.

З урахуванням зазначеного, ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області з цією скаргою, у якій просить:

1. 3обов`язати відповідальну особу Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури в Черкаській області відкрити кримінальне провадження і внести відомості по заяві до ЄРДР стосовно особи ОСОБА_9 та розпочати досудове розслідування за вказаними фактами.

2. Визнати факт бездіяльності службової особи керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 щодо неприйняття заяви до реєстрації та внесення даних до ЄРДР про злочин.

3. Запросити в судове засідання керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 для надання відповідей щодо невнесення до ЄРДР заяви про злочин.

4. У разі пропущеного терміну подачі скарги, поновити указаний термін.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 26.02.2025 указану скаргу передано на розгляд слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 .

Ухвалою слідчого судді ОСОБА_1 від 26.02.2025 відкрито провадження з розгляду даної скарги, її розгляд призначено на 04.03.2025 та зобов`язано керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 надати суду до початку судового засідання всі наявні документи, які стосуються зазначеної скарги.

Проте ніякі документи від прокурора не надходили.

У судове засідання були викликані скаржник та прокурор. Однак через зайнятість слідчого судді у іншому кримінальному провадженні, розгляд скарги ОСОБА_3 було відкладено на 07.03.2025.

У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав.

Керівник Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала. Пояснила, що за даним фактом уже проводилося досудове розслідування та закрите кримінальне провадження, тому підстави повторно вносити відомості в ЄРДР відсутні.

Перевіривши надані матеріали скарги, слідчий суддя дійшов такого.

Відповідно до змісту заяви від 17.02.2025 ОСОБА_3 звернувся до керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 із заявою про вчинення кримінального правопорушення відносно його майна.

У вказаній заяві ОСОБА_3 зазначив, що має будинок який належить йому на праві власності. Цей будинок розташований в АДРЕСА_1 . Суміжним власником частини будинку є гр. ОСОБА_9 . У 2007 році до ОСОБА_3 підійшов гр. ОСОБА_9 і сказав, що він хоче здійснити ремонт спільної внутрішньої стіни будинку .Після розмови ОСОБА_3 запропонував гр. ОСОБА_9 написати розписку. Гр. ОСОБА_9 написав розписку, яка датована 21.09.2007. У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 був деякий час відсутній по місцю проживання, він не бачив початку ремонтних робіт. Коли ОСОБА_3 приїхав, то зайшовши на подвір`я свого домоволодіння, він побачив, що частина його будинку демонтована, працюючі особи заливали фундамент біля суміжної стіни (у половині будинку ОСОБА_3 ). Гр. ОСОБА_9 запевнив, що зруйнована частина будинку ОСОБА_3 буде відновлена.

У зв`язку із тим що ОСОБА_9 добровільно не виконав своїх обіцянок ОСОБА_3 звернувся із заявою до Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області за фактом пошкодження його частини будинку.

Матеріали досудового розслідування було внесено до ЄРДР 08.05.2014 за № 000108 за ч. 1 ст. 194 КК України.

29.11.2016 начальником слідчого відділення Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області винесена постанова про закриття вказаного кримінального провадження у зв`язку з тим, що завдані відповідачем збитки в сумі 129340 грн. згідно положеннями Кримінального кодексу України не відносяться до збитків завданих у великих розмірах.

Однак під час досудового розслідування не було врахованого гр. ОСОБА_9 здійснив самовільне будівництво на самовільно зайнятій приватній ділянці.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 197-1 КК України, - це триваючий злочин. Склад вказаного кримінального правопорушення є закінченим з початку ведення самовільного будівництва на самовільно зайнятій земельній ділянці, і з цього часу особа безперервно перебуває в злочинному стані до моменту припинення або переривання кримінального правопорушення.

З огляду на вказане ОСОБА_3 просить внести відповідні відомості до ЄРДР відносно гр. ОСОБА_9 щодо здійснення самовільного будівництва на самовільно зайнятій приватній ділянці гр. ОСОБА_3 .

Проте відомості в ЄРДР за заявою ОСОБА_3 внесені не були. 22.02.2025 він отримав просте поштове відправлення з листом за підписом керівника Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_7 від 18.02.2025 № 52/3-989ВИХ-25. У цьому листі керівник Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_8 інформує, що подане ОСОБА_3 звернення він направив до Відділення поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області для розгляду згідно із вимогами чинного законодавства.

Разом з тим, слідчий суддя встановив, що за цим саме фактом (здійснення ОСОБА_9 самовільного будівництва та самовільне зайняття ним земельної ділянки) ОСОБА_3 раніше вже звертався до поліції із заявою про вчинення злочину.

Так, 08.05.2014 було зареєстроване кримінальне провадження № 000108 за ч. 1 ст. 194 КК України. Однак 29.11.2016 указане кримінальне провадження було закрите, оскільки завдані ОСОБА_3 збитки не відносяться до збитків, завданих у великих розмірах.

Оскільки ОСОБА_9 при будівництві порушив недоторканність житла ОСОБА_3 та проник до його житла, у подальшому, за його заявою від 27.06.2019 було зареєстроване кримінальне провадження № 0000319 від 28.06.2019 за ч. 1 ст. 162 КК України.

Постановою дізнавача СД Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 від 30.05.2024 кримінальне провадження № 0000319 закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

ОСОБА_3 оскаржував цю постанову дізнавача, однак ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 21.06.2024 по справі № 699/1051/20 у задоволенні його скарги було відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_3 оскаржив її в апеляційному порядку. Однак ухвалою Черкаського апеляційного суду від 11.07.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Зокрема, у вказаному порядку може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020.

Зі змісту указаного положення вбачається. що за одним епізодом, який містить ознаки кримінального провадження, може бути внесено лише один запис про кримінальне провадження. При цьому правова кваліфікація кримінального правопорушення може бути змінена уповноваженими особами органу досудового розслідування на будь-якій стадії досудового розслідування.

Зміст частини 1 ст. 214 КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, ураховуючи зміст поданої скарги щодо обставин ймовірного правопорушення, щодо якого скаржник просить внести відомості до ЄРДР, слідчий суддя дійшов висновку, що чинним законодавством не передбачає можливості повторного внесення відомостей до ЄРДР щодо тих же самих фактичних обставин, які вже раніше розслідувалися у межах іншого кримінального провадження, зокрема у цьому випадку - у межах кримінального провадження № 0000319 від 28.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

КПК України передбачає можливість зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення щодо підозрюваного шляхом повідомлення про нову підозру (зміну раніше повідомленої підозри), самостійної зміни органом досудового розслідування правової кваліфікації вже внесеного кримінального правопорушення чи доповнення інших кримінальних правопорушень від додатково отриманих доказів або ж до повідомлення про підозру уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення може відбуватися шляхом прийняття слідчим, прокурором, дізнавачем відповідного рішення у формі постанови.

Здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями слідчого, прокурора, дізнавача щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей по заяві про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК України не передбачає. Виправлення допущених слідчим помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Самостійне визначення особою у заяві про вчинення кримінального правопорушення наявності певної статті Кримінального кодексу України та бажаної кваліфікації без наведення достатніх відомостей не може автоматично свідчить про те, що були вчинені саме ці злочини.

Крім цього, слідчий, прокурор, дізнавач не зобов`язаний вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації.

Ураховуючи, що чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено можливість повторного внесення відомостей до ЄРДР (реєстрації нового кримінального провадження) щодо тих саме обставин ймовірного скоєння кримінального правопорушення, які вже були предметом досудового розслідування в іншому кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити.

При цьому слідчий суддя враховує, що ОСОБА_3 не був позбавлений права під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000319 від 28.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, звертатися до дізнавача із заявами і клопотаннями, у тому числі передбаченими ч. 3 ст. 197-1 КК України, які вказуються ним у заяві про кримінальне правопорушення від 17.02.2025.

Проте ні слідчий суддя, ні Черкаський апеляційний суд не знайшли підстав для скасування зазначеної постанови дізнавача.

Зважаючи на викладене, скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 38, 303-307, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_5 стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Копію ухвали невідкладно направити скаржнику та прокурору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, установленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1