Справа № 947/6415/25
Провадження № 1-кс/947/2749/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , та її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000174 від 11.02.2025 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дубоссари, Республіки Молдова, громадянки України, з вищою освітою, одруженої, яка має третю групу інвалідності, обіймаючи посаду завідувача відділенням стаціонарного догляду для постійного проживання комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої.

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Досудовим розслідуванням встановлено, що рішенням № 62 від 26.01.2021 3 сесії 8 скликання Чогодарівської сілької ради Ширяївського району Одеської області створено Комунальну установу «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, розташований за адресою: Одеська область, Ширяївський район, с. Малігонове, вул. Центральна, буд. № 48.

Рішенням 13 сесії 8 скликання № 314 від 23.12.2021 Чогодарівської сільської ради Ширяївського району Одеської області змінено назву Комунальна установа «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради на Комунальна установа «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради Березівського району Одеської області.

В подальшому, розпорядженням № 24 від 27.01.2021 Чогодарівського сільського голови Ширяївського району Одеської області на посаду виконувача обов`язків директора комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради призначено ОСОБА_7 .

Наказом № 1 від 29.01.2021 виконувача обов`язків директора комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради на посаду завідувача відділенням стаціонарного догляду для постійного проживання призначено ОСОБА_4 .

Згідно посадової інструкції до завдань та обов`язків завідувача відділенням стаціонарного догляду для постійного проживання входить, зокрема:

- здійснення керівництва діяльністю відділення стаціонарного догляду для постійного проживання;

- організація всієї роботи відділення стаціонарного догляду для постійного проживання відповідно до чинного законодавства, повна відповідальність за його стан і діяльність;

- ведення особових справ громадян згідно опису;

- здійснення контролю роботи медичного адміністративно-господарського та обслуговуючого персоналу відділення стаціонарного догляду з питань організації харчування, медичного, соціально-побутового, культурно-масового обслуговування підопічних;

- забезпечення господарської діяльності і цілеспрямоване витрачання асигнувань і коштів на утримання відділення стаціонарного догляду;

- проведення первинних та повторних інструктажів з охорони праці та протипожежного захисту;

- відповідальність за пожежну безпеку у приміщенні відділення стаціонарного догляду для постійного проживання та за належне утримання та експлуатацію засобів протипожежного захисту;

- забезпечення контролю за додержанням персоналом правил охорони праці та протипожежного захисту;

- забезпечення збереження життя і здоров`я персоналу і громадян, що перебувають на утриманні відділення стаціонарного догляду для постійного проживання;

- забезпечення організації заходів та безпосереднє їх виконання щодо попередження і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру;

- своєчасне вжиття запобіжних заходів щодо недопущення виникнення пожеж та групових інфекційних захворювань;

- брати участь у підготовці та проведенні підсумкових нарад;

- виконання інших завдання і доручення керівника, пов`язані з основними обов`язками.

Таким чином, в період часу з 29.01.2021 по 11.02.2025 включно, ОСОБА_4 фактично займала посаду завідувача відділенням стаціонарного догляду для постійного проживання комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради.

При цьому ОСОБА_4 , будучи підлеглою директора комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради була відповідальною за пожежну безпеку та дотримання правил пожежної безпеки, підтримання протипожежного режиму у адміністративних та інших приміщеннях комунальної установи, дотримання підлеглими працівниками та іншими особами протипожежного режиму у приміщеннях установи, підтримання у справному стані первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників, пожежного інвентарю тощо) та засобів протипожежного захисту.

Згідно ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд, регламентуються «Правилами пожежної безпеки України», які затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417.

Згідно п. п. 3, 4, 5 розділу І «Правил пожежної безпеки України», забезпечення пожежної безпеки в організаціях, на підприємствах, установах здійснюється згідно з Правилами пожежної безпеки.

Пожежна безпека в закладах та установах забезпечується шляхом проведення організаційних і практичних заходів та використання технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки учасників навчально-виховного процесу, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Забезпечення пожежної безпеки в закладах та установах покладається на їх власників або уповноважені ними органи, керівників (ректори, директори, начальники, завідувачі) (далі - керівники навчальних закладів та установ), керівників структурних підрозділів (факультети, кафедри, лабораторії, навчальні кабінети, цехи, склади, бібліотеки, архіви, майстерні тощо) відповідно до законодавства.

Відповідно до Розділу II Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Пунктом 4 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні встановлюється,

що для кожного приміщення об`єкта мають бути розроблені та затверджені керівником об`єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкціїпро заходи пожежної безпеки.

Згідно пунктів 15, 20 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні встановлено, що усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці повинні проходити інструктажі з питань пожежної безпеки. Приступати до роботи особам, які не пройшли навчання, протипожежного інструктажу і перевірки знань з питань пожежної безпеки, забороняється.

Також, вказаними Правилами передбачено, що на кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим; працівники об`єкта мають бути ознайомлені з цими вимогами на інструктажах або під час проходження пожежно-технічного мінімуму; для кожного приміщення об`єкта мають бути розроблені та затверджені керівником об`єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки. Ці інструкції мають вивчатися під час проведення протипожежних інструктажів, проходження навчання за програмою пожежно-технічного мінімуму, а також в системі виробничого навчання і вивішуватися на видимих місцях.

Крім того, відповідно до вказаних Правил, для працівників охорони (сторожів, вахтерів, вартових) повинно бути розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також вказати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі. Усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці повинні проходити інструктажі з питань пожежної безпеки. Приступати до роботи особам, які не пройшли навчання, протипожежного інструктажу і перевірки знань з питань пожежної безпеки, забороняється. Також, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 21 Кодексу цивільного захисту України громадяни України зобов`язані виконувати правила пожежної безпеки.

Згідно пункту 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні встановлено, що кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим, який включає:

-порядок утримання шляхів евакуації;

-визначення спеціальних місць для куріння;

-порядок застосування відкритого вогню;

-порядок використання побутових нагрівальних приладів;

-порядок проведення тимчасових пожежонебезпечних робіт;

-правила проїзду та стоянки транспортних засобів;

-місця для зберігання і допустиму кількість сировини, напівфабрикатів та готової продукції, що можуть одночасно знаходитися у приміщеннях і на території;

-порядок прибирання горючого пилу й відходів, зберігання промасленого спецодягу та ганчір`я, очищення елементів вентиляційних систем від горючих відкладень;

-порядок відключення від мережі електроживлення обладнання та вентиляційних систем у разі пожежі;

-порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи;

-порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму з призначенням відповідальних за їх проведення;

-порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту;

-порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання;

-порядок збирання членів пожежно-рятувального підрозділу добровільної пожежної охорони та посадових осіб, відповідальних за пожежну безпеку, у разі виникнення пожежі, виклику вночі, у вихідні й святкові дні;

-порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, зупинки технологічного устаткування, вимкнення ліфтів, підйомників, вентиляційних установок, електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння; послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки. При розробленні інструкцій дій у разі виникнення (виявлення) пожежі необхідно використовувати розділ VIII цих Правил.

Працівники об`єкта мають бути ознайомлені з цими вимогами на інструктажах або під час проходження пожежно-технічного мінімуму.

Відповідно до пункту 2.5. глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні встановлено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Відповідно до пункту 2.9. розділу III Правил пожежної безпеки в Україні встановлено для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні.

Відповідно до пункту 1.20. розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні встановлено, що замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Відповідно до пунктів 1.1., 1.3., 1.4. розділу V Правил пожежної безпеки в Україні встановлено, що усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Якщо для захисту окремих пожежонебезпечних ділянок у приміщеннях, які згідно з нормативними документами не підлягають обов`язковому оснащенню автоматичними системами пожежогасіння, застосовують автономні системи пожежогасіння, ці приміщення можуть забезпечуватися первинними засобами пожежогасіння на 50 % їх норм належності для цих приміщень.

Проектування, монтування, експлуатування і технічне обслуговування автономних систем пожежогасіння слід здійснювати відповідно до чинних нормативних документів та технічної документації підприємств-виготовлювачів.

Підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) СПЗ здійснюється відповідно до вимог технічної документації підприємств-виготовлювачів та затверджених регламентів робіт з технічного обслуговування.

Відповідно до пункту 3.11. розділу V Правил пожежної безпеки в Україні встановлено, що для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди).

Пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м-2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м-2 захищуваної площі.

До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, що знаходиться на території об`єкта, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик із піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 ? 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.

На пожежних щитах (стендах), що встановлюються в приміщенні, споруді, установці об`єкта повинні розміщуватися ті первинні засоби гасіння пожежі, вогнегасна здатність яких відповідає класу пожежі за пожежним навантаженням, наявним у просторі, що захищається.

Пожежні щити повинні бути пофарбовані в червоний або білий колір. По периметру пожежного щита, пофарбованого в білий колір, наноситься окантовка червоного кольору шириною від 30 до 100 мм. Засоби пожежогасіння, вогнегасники та пожежний інструмент повинні бути пофарбовані в червоний колір.

Склади пиломатеріалів, тари та волокнистих матеріалів потрібно забезпечувати необхідною (понаднормовою) кількістю пожежних щитів з набором первинних засобів пожежогасіння згідно з місцевими умовами.

Ширяївським районним сектором Головного управління ДСНС України в Одеській області з 28.01.2021 по 12.02.2021 проведено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради.

За результатами перевірки 12.02.2021 складено акт № 4 про порушення законодавства у сфері пожежної безпеки, з яким ознайомлено під підпис в.о. директора комунальної установи ОСОБА_7 , із зазначенням наступних порушень:

- працівників комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради засобами колективного та індивідуального захисту не забезпечено;

- установки пожежної сигналізації в комунальній установі «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради не обслуговуються;

- для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;

- територія комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради не забезпечена зовнішнім протипожежним водопостачанням (необхідною кількістю води для цілей зовнішнього пожежогасіння) гідранти, водойми;

- територія комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, а також споруди, приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки, Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ»;

- протипожежний режим в комунальній установі «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради не встановлено;

- не проведено в комунальній установі «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради заміри опору ізоляції електричних мереж;

- відповідальна особа за протипожежний стан комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради не пройшла спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум).

За результатами установлених порушень Ширяївським районним сектором Головного управління ДСНС України в Одеській області, керівництву комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради винесено припис № 3 від 12.02.2021 про усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, з метою їх усунення.

Разом з тим, завідуюча відділенням стаціонарного догляду для постійного проживання комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, в період з 29.01.2021 по 11.02.2015 включно, будучи відповідальною за підтримання пожежної безпеки у зазначеній установі, відповідно до її функціональних обов`язків, знаючи про наявні не усунені порушення правил пожежної безпеки у приміщеннях комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, розташованої Одеська область, Ширяївський район, с. Малігонове, вул. Центральна, буд. № 48, у тому числі - зазначених у вище наведеному акті № 4 від 12.02.2021 Ширяївського районного сектору Головного управління ДСНС України в Одеській області, могла та повинна була усвідомлювати, що результатом її дій та бездіяльності стосовно не усунення порушень правил пожежної безпеки може стати виникнення пожежі, яка призведе до заподіяння шкоди здоров`ю людей, загибелі людей та майна, але легковажно розраховуючи на усунення (ненастання) таких наслідків, не вжила належних та вичерпних заходів, які вона могла вчинити відповідно до наявних повноважень, і можливостей, у тому числі шляхом складання та подання до керівництва установи та/або до державних органів службових документів, а також звернень з питань наявності у комунальній установі порушень пожежної безпеки та невжиття заходів на їх усунення, а також безпосередньо особисто та з використанням підлеглого персоналу чи із залученням сторонніх осіб не вчинила дій для фактичного усунення та/чи вжиття відповідних заходів директором комунальної установи щодо усунення порушень правил пожежної безпеки, підтримання у справному стані первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників, пожежного інвентарю тощо) та засобів протипожежного захисту

Досудовим розслідуванням встановлені наступні порушення правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України 30.12.2014 №1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 №252/26697 (далі ППБУ), наявні у приміщенні будівлі комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, розташованої Одеська область, Ширяївський район, с. Малігонове, вул. Центральна, буд. №48:

- відсутній договір на технічне обслуговування пожежної сигналізації, та матеріали підтверджуючі її монтаж (пункт 1.1,1.3,1.4 розділ V ППБУ);

- не укомплектований пожежний щит, який на момент огляду знаходився в приміщенні котельні (пункт 3.11 розділу V ППБУ);

- для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначена категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень» (п. 2.9 розділу III ППБУ);

- не проведені заміри опору ізоляції електричних мереж (п. 1.20 розділ ІV ППБУ);

- не пройдено спеціальне навчання, протипожежного інструктажу і перевірки знань з питань пожежної безпеки (ПТМ) (п. 15 розділу II ППБУ);

- відсутні протоколи з визначення якості поверхневого вогнезахисного обробляння дерев`яних конструкцій горищного приміщення (пункт 2.5 глави II розділу 3 ППБУ);

- відсутні документи (накази, інструкції тощо), яким встановлений протипожежний режим, а саме: порядок утримання шляхів евакуації; визначення спеціальних місць для куріння; порядок застосування відкритого вогню; порядок використання побутових нагрівальних приладів; порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму з призначенням відповідальних за їх проведення; порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту; порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального та іншого обладнання; порядок збирання посадових осіб, відповідальних за пожежну безпеку, у разі виникнення пожежі, виклику вночі, у вихідні й святкові дні; порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, зупинки електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння; послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки(пункт 3, розділу II ППБУ).

Надалі, 11.02.2025, приблизно о 20:05, у приміщенні кімнати № 6 комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, розташованої Одеська область, Ширяївський район, с. Малігонове, вул. Центральна, буд. №48, виникла пожежа, осередок якої знаходився в приміщенні кімнати № 6, в районі розташування ліжка, що розташовувалось вздовж південної стіни, в південно-східному куті даної кімнати.

Як наслідок допущених завідуючою відділенням стаціонарного догляду для постійного проживання комунальної установи «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради ОСОБА_4 , порушень встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, тобто положень, які встановлюють норми і правила щодо запобігання виникненню пожежі, незважаючи на створення своїми діями та бездіяльністю суспільної небезпеки, у зв`язку із можливістю виникнення пожежі, яка призведе до заподіяння шкоди здоров`ю людей, спричинить загибель людей, неусунення порушень вимог пожежної безпеки, які повинні та могли бути усуненні, незабезпечення нею пожежної безпеки, у комунальній установі, виникла пожежа, яка розпочалась в приміщенні кімнати №6, та яка не була своєчасно локалізована та ліквідована відповідними засобами пожежогасіння через їх відсутність в місці її виникнення, відбулось її швидке розповсюдження, не увімкнена система оповіщення про пожежу через її несправність у зв`язку з чим потерпілі, не змогли вчасно евакуюватись та покинути приміщення будівлі, що в свою чергу призвело до настання суспільно небезпечних наслідків, а саме:

І. Загибелі 3 людей:

1)ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , смерть якого настала від обвуглювання;

2)ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , смерть якого настала від обвуглювання;

3)ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , смерть якого настала від обвуглювання;

ІІ. Заподіяно шкоду здоров`ю у вигляді отруєння продуктами горіння - 17 людям, а саме:

1. ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

2. ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

3. ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

4. ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

5. ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

6. ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ;

7. ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_10 ;

8. ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_11 ;

9. ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_12 ;

10. ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_13 ;

11. ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_14 ;

12. ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_15 ,;

13. ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_16 ;

14. ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_17 ;

15. ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_18 ;

16. ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_19 ;

17. ОСОБА_27 , ІНФОРМАЦІЯ_20 .

За викладених обставин, 15 лютого 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_3 вимоги поданого клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, повідомив, що підзахисна зі свого боку намагалась вжити всіх необхідних заходів за для ліквідації пожежі та уникнення тяжких наслідків. Зазначив, що його підзахисна має проблеми зі здоров`ям, тому просив застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрювана ОСОБА_4 підтримала думку свого захисника, пояснила що вину визнає, просила застосувати запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Оцінка і мотиви слідчого судді.

15.02.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України за кваліфікуючими ознаками: порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, що спричинило виникнення пожежі, якою заподіяно шкоду здоров`ю людей та спричинено загибель людей.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваної у цьому кримінальному провадженні, і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Як убачається з матеріалів справи, копія клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та доданих до нього матеріалів була отримана підозрюваним з дотриманням вимог ч. 2 ст. 184 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. пунктом 175; рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України підтверджується:

- оглядом місця події від 12.05.2025, а саме приміщення будівлі КУ «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради, що знаходиться за адресою: Одеська область, Березівський район, с. Малігонове, вул. Центральна, 48, в ході якого вилучено документацію, щодо діяльності зазначеної установи;

- оглядом місця події від 12.02.2025, а саме палати № 6 де сталась пожежа. Під час огляду встановлено решти трьох трупів;

- протоколами допитів потерпілих: ОСОБА_21 , ОСОБА_14 , ОСОБА_23 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_11 , які дали аналогічні покази про те, що 11.02.2025 після 19:00 год., вони знаходилась у своїх палатах. Через деякий час відчули запах диму. Під час пожежі вони не бачили спрацювання сигналізації. Інструктажі з приводу дії при пожежі з ними ніхто не проводив;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_30 (працює на посаді санітарки), яка повідомила про те, що 11.02.2025 у вечірній час на її мобільний телефон надійшов телефонний дзвінок від її колеги, яка повідомила, що в установі виникла пожежа. Після почутого остання направилась за адресою розташування установи, для надання необхідної допомоги. Окрім цього, на запитання слідчого свідок повідомила про те, що вона була обізнана про несправність протипожежної системи, а також про несправність вказаної системи була обізнана і ОСОБА_31 , яка була відповідальною за протипожежну безпеку;

- слідчим експериментом за участі ОСОБА_32 (працюючої на посаді молодшої сестри), яка в ході проведення слідчої дії відтворила обставини з приводу пожежі, яка відбулась 11.02.2025 в приміщенні КУ «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради та повідомила про те, що під час пожежі пожежна сигналізація не спрацювала;

- додатковим оглядом місця події, а саме місця виникнення пожежі за участі інженера ДСНС та експерта пожежо-технічної експертизи Одеського НДЕКЦ. Під час огляду вилучено пожежне сміття та фрагменти пожежної системи.

- допитом свідка ОСОБА_33 працюючого на посаді заступника начальника управління Березівського РУ ГУ ДСНС України, який повідомив про те, що в період з 28.01.2021 до 12.02.2021 в КУ «Центр надання соціальних послуг» Чогодарівської сільської ради проводилась перевірка, щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. За результатами перевірки встановлено ряд порушень дотримання пожежної безпеки в т.ч. з приводу порушень вимог обслуговування пожежної сигналізації;

Дані, що містяться у наданих слідчому судді копіях матеріалів кримінального провадження можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 могла вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 270 КК України, та виправдовують подальше розслідування.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості ОСОБА_4 у вчиненні злочину, а лише на підставі долучених до клопотання матеріалів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення останньою кримінально-протиправних дій.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Наявність даного ризику у відповідності до КПК України не означає, що підозрювана обов`язково здійснюватиме переховування, однак достатньо встановити, що вона має реальну можливість здійснити такі дії у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

На думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваній кримінального правопорушення та суворість покарання за його вчинення може свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Варто також зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Так, злочин, передбачений ч. 2 ст. 270 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є тяжким злочином, за який може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк до від трьох до восьми років.

На думку слідчого судді, на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності очікування можливого суворого покарання в сукупності з вагомістю доказів причетності підозрюваного до скоєння злочину саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Отже, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує покарання, що передбачене законом за вчинення особливо тяжкого злочину, який інкримінується ОСОБА_4 та, оцінюючи його у сукупності з іншими наведеними вище обставинами, встановленими в ході розгляду клопотання, приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає переконливими доводи слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні в обґрунтування наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України оскільки кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, органом досудового розслідування здійснюються дії для збирання всіх необхідних доказів, у тому числі планується проводити інші огляди/обшуки, для відшукання речей та документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а підозрюваний за для приховування своєї протиправної діяльності може знищити, сховати та спотворити будь-яку із речей чи документів.

Враховуючи зазначене, ризик знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає спроможним та приймає його до уваги.

Щодо ризику незаконно впливу на свідків у кримінальному провадженні

Враховуючи також те, що, підозрюваній при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілих та свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Водночас, слідчий суддя бере до уваги, встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК)

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже, викладені вище обставини свідчить про те, що підозрювана може незаконно впливати на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У клопотанні слідчий просив засотувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, є недостатнім, посилаючись на доводи, викладені у клопотанні.

Оцінюючи обґрунтованість вказаних доводів сторони обвинувачення, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із домашнім арештом, за ступенем суворості є застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Ризики, які вище були встановлені слідчим суддею, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, є актуальними безвідносно до стадії цього кримінального провадження.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст.178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік міцність соціальних зв`язків підозрюваної, яка раніше не судима, одружена має третю групу інвалідності.

Зважаючи на викладені обставини, враховуючи дані про особу підозрюваної, її вік та сімейний стан, слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення доведено, що інший, більш м`який запобіжний захід, такий як особисте зобов`язання, особиста порука чи застава не зможуть в повній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти вказаним ризикам, оскільки не створюють в достатній мірі стримувальних чинників.

Слідчий суддя вважає, що, з урахуванням наведених вище обставин, на даному етапі кримінального провадження більш ефективним щодо інших запобіжних заходів, з метою запобігання вчиненню ОСОБА_4 позапроцесуальних дій та неналежної процесуальної поведінки, буде домашній арешт.

Разом з тим, слідчий суддя приймаючи дане рішення вважає, що менш обтяжливим запобіжним заходом для підозрюваної буде домашній арешт в нічний час доби, що дасть підозрюваній відвідувати лікарню, натомість як цілодобовий домашній арешт, який просить сторона обвинувачення, фактично залишить підозрювану можливістю займатися своїм лікуванням.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту , заборонивши їй в період з 23:00 по 06:00 залишати житло за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Щодо покладення на підозрювану обов`язків.

Відповідно до правил ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням доведених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки: прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час; не відлучатися з місця мешкання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, зміну засобів зв`язку; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.; заборонити спілкування зі свідками за обставин кримінального провадження.

Згідно з ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрювану на строк не більше двох місяців.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 14.04.2025 року, включно, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23:00 години до 06:00 годин наступного дня, за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 14.04.2025 року, включно, в межах строку досудового розслідування, обов`язки визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;

- не відлучатися з місця мешкання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, зміну засобів зв`язку;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.;

- заборонити спілкування зі свідками за обставин кримінального провадження.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1