єдиний унікальний номер справи 546/758/19
номер провадження 1-кс/546/3/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року м. Решетилівка

Слідчий суддя Решетилівського районного суду Полтавської області Романенко О.О., за участю секретаря Захарченко Л.Я., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника заявника ОСОБА_1 адвоката Шкнай Ганни Іванівни, про скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПУ України,

в с т а н о в и в :

28.02.2025 до Решетилівського районного суду Полтавської області через електронний кабінет Електронного суду надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_1 адвоката Шкнай Ганни Іванівни, про скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПУ України.

У клопотанні представник заявника просить скасувати арешт, який був накладений ухвалою слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 18.07.2019 (єдиний унікальний номер справи 546/758/19, номер провадження 1-кс/546/256/19), в частині заборони відчуження, розпорядження та користування мікроавтобусом марки Volkswagen LT35 ПЕ р.н. державний номерний знак НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 12.09.2019 по кримінальній справі №546/758/19, провадження №1-кс/546/303/19 частково задоволені вимоги ОСОБА_1 , та скасовано накладений ухвалою слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області від 18.07.2019 (єдиний унікальний номер справи №546/758/19, номер провадження 1-кс/546/256/19) арешт на мікроавтобус Volkswagen LT35 ПЕ, державний номерний знак НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_1 , адреса АДРЕСА_1 , в частині тимчасової заборони користування. Мікроавтобус Volkswagen LT35 ПЕ р.п. НОМЕР_1 , повернуто у користування власнику ОСОБА_1 . Цією ж ухвалою, у задоволенні клопотання про скасування арешту мікроавтобусу Volkswagen LT35 ПЕ р.н. НОМЕР_1 шляхом заборони відчуження, розпорядження відмовлено.

Як свідчить відповідь Відділу поліції №2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області, органом досудового слідства кримінальне провадження закрите 09.07.2020. Враховуючи, що майно, на яке накладено арешт в частині заборони відчуження та розпорядження не є речовим доказом по кримінальній справі, на сьогодні відсутня потреба в перебуванні майна під арештом і останній підлягає скасуванню.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 28.02.2025 матеріали скарги передано на розгляд слідчому судді Романенко О.О.

Питання скасування арешту майна підлягає вирішенню відповідно до ст. 174 КПК України.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно (ч. 2 ст. 174 КПК України).

Ухвалою Решетилівського районного суду Полтавської області від 28.02.2025, розгляд клопотання призначено на 04.03.2025 та зобов`язано прокурора Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області та слідчого ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області та слідчого ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Хиля С.М. надати оригінал кримінального провадження №0000237 від 15.07.2019 та належним чином засвідчену копію постанови про закриття даного кримінального провадження.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився.

Представник заявника адвоката Шкнай Г.І., належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився.

03.03.2025 до Решетилівського районного суду Полтавської області, через систему Електронний суд, надійшло клопотання від представника заявника Шкнай Г.І., у якому просить проводити розгляд справи без її участі та без участі заявника, клопотання про скасування арешту майна підтримує в повному обсязі та прохає його задовольнити.

04.03.2025 до Решетилівського районного суду Полтавської області надійшов лист від Старшого дізнавача СД відділу поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Хиль С.М., відповідно до якого просить провести розгляд клопотання про скасування арешту на майно по кримінальному провадженню №0000237 від 15.07.2019, яке розпочате за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, без його участі. Окрім того зазначив, що у період часу з 26.06.2020 по 12.01.2021 він перебував на посаді начальника сектору дізнання Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області, а з 12.01.2021 і по теперішній час перебуває на посаді старшого дізнавача сектору дізнання Відділу поліції №2 Полтавського ГУП ГУНП в Полтавській області, тобто станом на 09.07.2020 він не був слідчим у вищевказаному кримінальному провадженні.

04.03.2025 від прокурора Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області Шарлай Я.О. надійшло клопотання про залишення без розгляду клопотання про скасування арешту, оскільки зазначене клопотання станом на момент його подання не підсудне слідчому судді Решетилівського районного суду Полтавської області внаслідок відсутності на території юрисдикції суду органу досудового розслідування. Зазначене клопотання обґрунтоване тим, що Решетилівський ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області, який був органом розслідування у кримінальному провадженні №0000237 від 15.07.2019, яке постановою старшого слідчого СВ від 09.07.2020 закрито, на момент звернення з клопотанням про скасування арешту, реорганізовано та приєднано до Відділу поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області (адреса: м. Полтава, вул. Олени Пчілки, 19Е). Отже, місцевий суд, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудовому розслідування, в даному випадку є Октябрський районний суд м. Полтави. Розгляд клопотання прокурор просила проводити без її участі.

Надавши оцінку доводам прокурора, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У постанові від 30.06.2020 у справі № 727/2878/19 Велика Палата Верховного Суду висловила позицію щодо застосування норм права, відповідно до якої питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна вирішує слідчий суддя в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 8 Загальної декларації прав людини та частина перша 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) "кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом". А відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

Норми чинного КПК України визначають, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно з частиною другою статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Таким чином, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

На підставі викладеного, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі N 607/16332/20 (провадження N 51-4916впс20), від 15 вересня 2020 року у справі N 554/5111/20, від 03 вересня 2020 року у справі N 554/4830/20, від 22 квітня 2020 року у справі N 487/7605/19.

Таким чином, порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та має наслідком скасування судового рішення. Окрім того порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.

Так, відповідно до інформації з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000237 від 15.07.2019, встановлено, що органом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було Решетилівське відділення поліції Глобинського відділу поліції ГУНП в Полтавській області, яке в подальшому було реорганізоване шляхом приєднання до Відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області, який є юридичною особою та зареєстрований, як державний орган, у складі якого знаходиться слідчий підрозділ та сектор дізнання знаходяться за адресою: вул. Олени Пчілки, 19-Е, м. Полтава, 36000, що відноситься до територіальної підсудності Октябрського районного суду м. Полтави.

Окрім того, згідно листа Сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області від 25.01.2021 № 321/115/106/01-2021, у зв`язку з реорганізаційно-штатними змінами, посади слідства та дізнання у вищевказаному секторі відсутні. Вказані посади увійшли до штату Відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області, розташованого за адресою: вул. Луценка, 19-Е, м. Полтава, що належить до територіальної підсудності Октябрського районного суду м. Полтави.

Таким чином, станом на дату подання клопотання про скасування арешту, накладеного в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000237 від 15.07.2019, зазначене клопотання не відноситься до підсудності слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області, оскільки на території Решетилівського району Полтавської області на момент подання клопотання орган досудового розслідування не розташований. Зазначене клопотання має бути подане за належною територіальною підсудністю за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ, тобто до Октябрського районного суду м. Полтави.

Отже, встановивши вказану обставину під час судового розгляду клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає залишенню без розгляду. Про правильність такого підходу неодноразово висловлювався Верховний Суд зазначаючи, що якщо після відкриття провадження буде встановлено обставини, які перешкоджають судовому розгляду, суд не повинен його здійснювати (ухвала ОП ККС ВС від 19 лютого 2019 року справа № 569/17036/18, інші).

З огляду на наведене, клопотання представника заявника ОСОБА_1 адвоката Шкнай Ганни Іванівни, про скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПУ України, підлягає залишенню без розгляду, що не позбавляє ініціатора клопотання права на звернення до слідчого судді в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 1, 38, 132, 174, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника заявника ОСОБА_1 адвоката Шкнай Ганни Іванівни, про скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПУ України залишити без розгляду.

Роз`яснити, що залишення клопотання без розгляду не позбавляє ініціатора клопотання права на звернення до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави (адреса: вул. Навроцького, буд. 5, м. Полтава, Полтавський район, Полтавська область, 36000) в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя: О.О. Романенко