Справа № 643/710/25
Провадження № 1-кс/643/348/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2025 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора у кримінальному провадженні заступника начальника відділу обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0007255 від 10.09.2024 за ч. 3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0007255 від 10.09.2024 за ч. 3 ст. 368 КК України, досудове розслідування в якому проводиться другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві.

Під час досудового розслідування встановлено, що працівники Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці вимагають та отримують неправомірну вигоду від суб`єктів господарювання за нестворення штучних перешкод їхньої діяльності.

Згідно із відповіддю на доручення слідчого в порядку ст. 40 КПК України керівником другого оперативного відділу (з дислокацією у м. Харкові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, зазначено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення, причетні: заступник начальника Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; начальник Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; заступник начальника Управління інспекційної діяльності у Харківській області начальник відділу Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; начальник відділу Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; заступник начальника відділу Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; головний державний інспектор відділу з питань безпеки праці північного регіону Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; головний державний інспектор Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; головний державний інспектор Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вказані особи створили вертикально побудовану схему із систематичного отримання неправомірної вигоди від суб`єктів господарської діяльності за нестворення штучних перешкод їхньої діяльності, а також за надання відповідних дозволів, які входять в компетенцію Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, без проведення відповідних перевірок чи проведення їх поверхнево.

Також встановлено, що вищезазначені особи до протиправної схеми з отримання неправомірної вигоди залучили керівника ДП «Учбово-курсовий комбінат «Харківжитлобуд» ОСОБА_12 та директора ТОВ «Український нормативний центр «Експерт №1» () ОСОБА_13 яка фіктивно оформлюють офіційні документи щодо проходження навчання та здачі іспитів.

Так ОСОБА_5 обіймаючи посаду начальника Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, яка відноситься до категорії «Б» посад державної служби, будучи працівником правоохоронного органу, а також службовою особою, що займає відповідальне становище, здійснюючи функції представника влади, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення протиправним шляхом, використовуючи своє службове становище, будучи також головою комісії з перевірок знань з питань охорони праці, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, 04.06.2024 о 18 год. 31 хв., перебуваючи на території АЗС «ОККО» за адресою: Харківська область, с. Пісочин, автодорога Київ-Харків-Довжанський 463 км, під час зустрічі у салоні автомобілі Lexus UX250H, 2019 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 , одержала від ОСОБА_14 , яка діяла на прохання техніка з автоматизації виробничих процесів у приватному об`єднанні громадян «Архімед» Харківської обласної спілки інвалідів Афганістану» ОСОБА_15 , раніше обумовлену між ОСОБА_5 та ОСОБА_15 неправомірну вигоду в сумі 20 000 грн за видачу документів, що посвідчують проходження навчання з питань охорони праці працівниками ПОГ «Архімед» ХОСІА ОСОБА_16 , ОСОБА_15 та ОСОБА_17 , без фактичного проходження такого навчання та складання за його результатами відповідних іспитів. Після цього, виконуючи умови одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що ОСОБА_16 , ОСОБА_15 та ОСОБА_17 фактично навчання з питань охорони праці не проходили, організувала відправлення 06.06.2024 вказаних документів через поштову службу ТОВ «Нова пошта» на ім`я ОСОБА_15 .

14.01.2025 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру за ч.3 ст. 368 КК України.

На даний час вбачається, що головний державний інспектор Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 можливо причетна до вищезазначеного кримінального правопорушення, оскільки перебуває у підпорядкуванні ОСОБА_5 .

В зв`язку із чим на підставі ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_11 .

Під час обшуку було виявлено та вилучено: мобільний телефон Samsung imei1 НОМЕР_2 imei2 НОМЕР_3 з сім-картою «Київстар» № НОМЕР_4 ; лист №19974/пнс/1-24 від 17.12.2024 на 3 арк.; лист №20253/пнс/1-24 від 20.12.2024 на 1 арк.; лист №20160/пнс/1-24 від 19.12.2024 на 2 арк.; наказ про звільнення з посади №08-03/255 від 28.11.2022; наказ про призначення на посаду №115/пнс/к від 29.11.2022.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Так, вилучений мобільний телефон є доказом по провадженню, як речовий доказ, буде сприяти виявленню та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлення осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, та необхідні для призначення і проведення відповідних судових експертиз, з метою встановлення наявної інформації на вказаних телефонах, в тому числі й видаленої, та перевірку на спілкування ОСОБА_11 із суб`єктами господарювання, щодо отримання неправомірної вигоди від суб`єктів господарювання та із працівниками Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, щодо отримання неправомірної вигоди від суб`єктів господарювання.

Вилучені службові документи є речовим доказом як знаряддя вчинення злочину, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає за необхідне накласти арешт на вище вказане майно, яке належить ОСОБА_11 , яке було вилучено в ході обшуку за місцем її проживання.

Прокурор в судове засідання не з`явився, до початку розгляду клопотання подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_11 в судове засідання не з`явився, до початку розгляду клопотання подала заяву, в якій просила розглянути клопотання без її участі, проти задоволення клопотання не заперечувала.

В зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно, яке було вилучене 14.01.2025 в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме: мобільний телефон Samsung imei1 НОМЕР_2 imei 2 НОМЕР_3 з сім-картою «Київстар» № НОМЕР_5 ; лист №19974/пнс/1-24 від 17.12.2024 на 3 арк.; лист №20253/пнс/1-24 від 20.12.2024 на 1 арк.; лист №20160/пнс/1-24 від 19.12.2024 на 2 арк.; наказ про звільнення з посади №08-03/255 від 28.11.2022; наказ про призначення на посаду №115/пнс/к від 29.11.2022 має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 14.01.2025 в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме на: мобільний телефон Samsung imei1 НОМЕР_2 imei 2 НОМЕР_3 з сім-картою «Київстар» № НОМЕР_5 ; лист №19974/пнс/1-24 від 17.12.2024 на 3 арк.; лист №20253/пнс/1-24 від 20.12.2024 на 1 арк.; лист №20160/пнс/1-24 від 19.12.2024 на 2 арк.; наказ про звільнення з посади №08-03/255 від 28.11.2022; наказ про призначення на посаду №115/пнс/к від 29.11.2022.

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру зберігання речових доказів Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві (м. Полтава, вул. Гоголя, 25).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1