У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання захисника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про витребування доказів, -

у с т а н о в и в:

14 квітня 2025 року до Ужгородського міськрайонного суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про витребування доказів.

Подане клопотання мотивує тим, що Шостим слідчим відділом (з дислокацією в м. Ужгороді) ТУ ДБР, розташованого місті Львові проводиться досудове розслідування N?0000106 від 15.04.2024 року.

03 березня 2025 року стороною захисту подано три адвокатські запити до ГУ ДПС України в Закарпатській області.

Зазначає, що станом на 02 квітня 2025 року ГУ ДПС України в Закарпатській області не надало відповідь на жоден адвокатський запит.

Вказує, що із публічної інформації їм стало відомо про те, що керівника служби ОСОБА_4 звільнено з посади. Однак це не вирішує питання, адже запитувана ними інформаця та документи необхідні для прийняття об`єктивного та законного рішення в кримінальному провадженні N?0000106 від 15.04.2024 року.

Відповідно до ч.3 ст.42 КПК України підозрюваний, серед іншого, має право:

- збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази;

- заявляти клопотання про проведення процесуальних дій.

Зазначає, що у зв`язку з тим, що ГУ ДПС України в Закарпатській області не надало відповідь на три адвокатські запити сторони захисту, керуючись вимогами ст. 42, 220, КПК України, ст. ст. 3, 19, 62 Конституції України, просить слідчого суддю: постановити ухвалу суду якою зобов?язати ГУ ДПС України в Закарпатській області надати стороні захисту підозрюваного ОСОБА_2 наступну інформацію та письмові документи:

1. Інформацію, чи надсилалась в Ужанський НПП головним управлінням державної податкової служби у Закарпатській області та/ або її територіальними органами інформація про встановлені ставки земельного податку на 2018, 2019,2020, 2021 роки по Забрідській, Стричавській, Солянській, Костринській, Вишківській, Загорбській, Стужицькій, Ставненській, Лубнянській, Волосянківській, Верховино-Бистрянській, Ужоцькій сільських радах та Великоберезнянській селищній раді.

2. Надати копії даних повідомлень (листів), які направлялись до Ужанського НПП щодо ставок земельного податку на 2018, 2019, 2020, 2021 рр. та сплати земельного податку у жанським НПП у 2019, 2020, 2021 рр.

3. Надати копії листів що надсилались в Міндовкілля (Міністерство енергетики) головним управлінням державної податкової служби у Закарпатській області та/ або її територіальними органами щодо сплати земельного податку Ужанським НПП на 2018, 2019, 2020, 2021 роки та інформації про встановлені ставки земельного податку на 2019, 2020, 2021 роки по Забрідській, Стричавській, Солянській, Костринській, Вишківській, Загорбській, Стужицькій, Ставненській, Лубнянській, Волосянківській, Верховино-Бистрянській, Ужоцькій сільських радах та Великоберезнянській селищній раді.

4. Надати підтвердження часу надходження даної інформації в ГУ ДПС України в Закарпатській області.

5. Інформацію, чи сплачено станом на 17.02.2025 року до місцевих бюджетів земельний податок Ужанським НПП за 2022 рік на суму 21 371 487,21 грн. та за 2023 рік на суму 24 577 210,29 грн.

6. Інформацію, які саме суми сплачено Ужанським НПП станом на 20.02.2025 року згідно уточнених податкових декларацій до місцевих бюджетів земельного податку за 2022 та 2023 рік.

7. Які вживались (вживаються) заходи контролюючим органом - ГУ ДПС у Закарпатській області щодо сплати (стягнення) Ужанським НПП до місцевих бюджетів земельного податку за 2022 рік на суму 21 371 487,21 грн. та за 2023 рік на суму 24 577 210,29 грн.

8. Інформацію, які саме суми і за шо сплачено Ужанським НПП станом на 20.02.2025 року згідно донарахувань та сум штрафних санкцій Згідно Акту перевірки ГУ ДПС в Закарпатській області N? 7981/07-16-07-04/30104729 від 17.06.2024 року Ужанським НПП до місцевих бюджетів земельного податку та інших за 2019 - 2021 роки.

Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 14 квітня 2025 року, справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду. Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя дійшов висновку, про відмову у відкритті провадження, з огляду на таке.

Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст. ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає скаргу покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що скаргу подала особа, яка має на це право; скарга підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржено такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Так, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Таким чином перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні є вичерпним. Згідно ч. 2 ст. 303 КПК України, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді, згідно з правилами ст.ст. 314-316 КПК України.

Так, ст. 220 КПК України визначено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Виходячи з системного аналізу положень ст. 220 КПК України вбачається, що обов`язок з розгляду клопотань сторони захисту покладено на слідчого, дізнавача та прокурора, слідчий суддя у свою чергу до даного переліку не належить.

Як вбачається з клопотання ОСОБА_2 він просить слідчого суддю у порядку ст. 220 КПК України зобов`язати ГУ ДПС України в Закарпатській області надати стороні захисту підозрюваного ОСОБА_2 певну інформацію.

Стаття 93 КПК України регламентує, що сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Збирання, перевірка та оцінка доказів сторонами кримінального провадження під час досудового розслідування на засадах змагальності та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості є запорукою справедливості та законності судового рішення.

Збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей можна визначити як звернення уповноваженого суб`єкта кримінальної процесуальної діяльності з вимогою про надання йому речей, документів або відомостей, які мають значення для кримінального провадження.

Між тим, вказаний спосіб збирання доказів не пов`язаний із застосуванням заходів примусу.

Крім того, чинним КПК України не визначено процесуальну форму такої вимоги та порядок розгляду клопотання сторони захисту про витребування доказів.

Так, відмова у наданні інформації на адвокатський запит, невчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, встановлену законом, крім випадків відмови в наданні інформації з обмеженим доступом (ч. 3 ст. 24 Закону України "Про адвоатуру та адвокатську діяльність"). Відповідальність за порушення норм ч. 2 ст. 24 Закону України "Про адвоатуру та адвокатську діяльність" передбачена ст. 212-3 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора під час досудового розслідування віднесено до повноважень слідчого судді та урегульовано главою 26 КПК України, якою чітко встановлені межі розгляду та вичерпний перелік рішень, які можуть бути прийняті слідчим суддею за результатами розгляду скарг. Також кримінально-процесуальним законом встановлені певні процедури оскарження, дотримання яких є обов`язковим.

Нормами чинного КПК України не передбачено розгляд слідчим суддею клопотання сторони захисту про витребування доказів на етапі досудового розслідування.

Відтак вимоги заявника, які містяться у прохальній частині клопотання, а саме про зобов`язання ГУ ДПС України в Закарпатській області надати стороні захисту підозрюваного ОСОБА_2 певну інформацію, не можуть бути предметом розгляду слідчим суддею, оскільки розгляд такого клопотання не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України та не регламентовано положеннями чинного КПК України.

З огляду на викладене, на теперішній час відсутній предмет розгляду, за наслідками якого слідчий суддя може постановити ухвалу про відкриття провадження, а безпідставне вирішення питання щодо відкриття провадження за такою скаргою за відсутності предмету оскарження є порушенням правової визначеності.

Відповідно до положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченого цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадження.

Отже, із викладеного слідує, що порушені у клопотанні питання не відносяться до повноважень слідчого судді, не входять до переліку дій, бездіяльності та рішень, які підлягають оскарженню слідчому судді та визначених ст.303 КПК України.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для відкриття провадження за скаргою відсутні.

Керуючись ст. ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У відкритті провадження за клопотанням захисника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про витребування доказів - відмовити.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала клопотання , разом із клопотанням та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1