УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 220 000 000 012 51 від 18.11.2022,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 220 000 000 012 51 від 18.11.2022.

В обґрунтування свого клопотання адвокат зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження № 120 220 000 000 012 51 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 204 КК України.

На данний час досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється детективами Бюро економічної безпеки України.

В рамках вказаного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.09.2023 (справа № 757/38857/23-к), було задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на майно, яке було виявленно та вилучено 31.08.2023 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 , а саме: ноутбук марки ноутбук марки Lenovo 15ADA7 s/n MP2EZ6TA із зарядним пристроєм, із забороною користування та розпоряджання вказаним майном.

В той же час, представник власника майна зазначає, що застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є необґрунтованим, оскільки власник майна не має жодного відношення до вказаного кримінального провадження, не має будь-якого процесуального статусу, при цьому необгрутовано тривалий час позбавлений права розпоряджатися та вільно володіти своїм майном. У зв`язку з чим арешт майна підлягає скасуванню.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав доводи та вимоги свого клопотання, яке просив задовольнити з підстав у ньому наведених.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи, що на даний час досудове розслідування триває, а потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не відпала. При цьому підтвердив, що про підозру власнику вилученого майна не повідомлено не було.

Заслухавши доводи представника заявника, прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено у судовому засіданніГоловним слідчим управлінням Національної поліції України здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження № 120 220 000 000 012 51 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 204 КК України.

На данний час досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється детективами Бюро економічної безпеки України.

В рамках вказаного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.09.2023 (справа № 757/38857/23-к), було задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на майно, яке було виявленно та вилучено 31.08.2023 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 , а саме: ноутбук марки ноутбук марки Lenovo 15ADA7 s/n MP2EZ6TA із зарядним пристроєм, із забороною користування та розпоряджання вказаним майном.

Звертаючись із своїм клопотанням представник заявника вказує, що у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, зокрема мобільного телефону, що належить його довірителю відпала потреба, з огляду на тривалий період застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження та достатнього часу в органу досудового розслідування для зняття та опрацювання інформації з вилученого мобільного телефону. При цьому, власник майна ОСОБА_5 не є підозрюваним, та взагалі не має жодного статусу у кримінальному провадженні № 120 220 000 000 012 51 від 18.11.2022.

З огляду на вказане, оскільки органом досудового розслідування не надано доказів того, що зазначене майно, на яке накладено арешт, має значення для кримінального провадження, а також не доведено, що майно було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, містить інші відомості, які могли б бути використані як доказ для продовження заходу забезпечення, а саме арешту, чи обставин, що встановлені під час досудового розслідування даного кримінального провадження.

Аналізуючи наведене, слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

Одночасно вирішуючи клопотання, необхідно врахувати загальні засади застосування заходів забезпечення кримінального провадження у відповідності до Розділу ІІ КПК України, якими передбачено обґрунтування необхідності такого ступеню втручання у права і свободи особи потребами досудового розслідування, принцип співмірності.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання та доведеності, що в подальшому відпали обставини, які слугували підставою для вжиття заходу забезпечення кримінального провадження та наявність підстав для скасування вжитого заходу забезпечення у виді арешту накладеного на майно.

Керуючись ст.. 2, 7, 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 - задовольнити.

Скасувати арешт ноутбук марки ноутбук марки Lenovo 15ADA7 s/n MP2EZ6TA із зарядним пристроєм, який належить ОСОБА_5 , що був накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.09.2023 (справа № 757/38857/23-к).

Скасувати заборону користування та розпорядження вказаним майном.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: