УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 у справі № 761/11074/19,

ВСТАНОВИЛА:

13 грудня 2024 року до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 у справі № 761/11074/19.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для його повернення, виходячи з наступного.

Відповідно до п.18 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що прямо встановлено правилами ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132 КПК України та може бути застосовано й до розгляду клопотань, скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України.

Частиною 6 ст.9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Наведена норма спрямована на дотримання учасниками кримінального провадження засад змагальності та диспозитивності.

Відповідно до ст. 22 КПК України зміст змагальності у кримінальному провадженні полягає у самостійному обстоюванні сторонами їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів передбаченими КПК засобами.

Диспозитивність, яка визначена ст. 26 КПК України, передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя, у свою чергу, відповідно до положень ч.6 ст.22 КПК України зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Принцип змагальності, у силу ст.22 КПК України покладається саме на особу, яка звернулася до слідчого судді та покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

У той же час, до клопотання ОСОБА_2 не долучено будь-яких даних, які б свідчили про те, що органом досудового розслідування, який знаходиться в межах юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва, проводиться досудове розслідування, що у свою чергу дозволило б слідчому судді здійснювати розгляд клопотання про скасування арешту, у відповідності до вимог КПК України.

Крім того, не долучено ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 у справі №761/11074/19 про накладення арешту на майно.

При цьому, відсутність інформації про те, що арешт на майно було накладено саме в рамках кримінального провадження, з урахуванням того, що ОСОБА_2 до матеріалів клопотання долучено акт про проведення електронних торгів від 03.11.2023, відповідно до якого проведено реалізацію транспортного засобу на виконання Наказу Господарського суду Одеської області від 05.11.2020, позбавляє також слідчого суддю переконатись в тому, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна підлягає розгляду саме слідчим суддею, в тому числі і Шевченківського районного суду м. Києва.

З огляду на наведене, слідчий суддявиходячи з того, що він наділений процесуальними повноваженнями вирішувати виключно ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, приходить до переконання, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 у справі № 761/11074/19, необхідно повернути.

В той же час, повернення клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна не позбавляє її права на повторне звернення до слідчого судді, суду, в порядку визначеному КПК України.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 22, 26, 174, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И Л А :

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.03.2019 у справі № 761/11074/19, - повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя