Справа № 203/1188/25
Провадження № 1-кс/0203/939/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

20.02.2025 адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська через систему «Електронний суд» зі скаргою на бездіяльність слідчого ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.

Скарга обґрунтована тим, що 13.02.2025 адвокат ОСОБА_3 , як представник ОСОБА_4 звернувся до ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ч.4 ст. 186 КК України. Після отримання заяви про злочин, в порушення вимог ч.1 ст.214 КПК України, станом на момент розгляду цієї скарги, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені. Скаржник просить зобов`язати уповноважену особу вказаного слідчого відділу внести до ЄРДР відомості за заявою від 13.02.2025.

В судове засідання скаржник, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду скарги, не з`явився. 25.02.2025 від адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , до суду надійшла заява про розгляд справи за його та скаржника відсутності, скаргу підтримали та, посилаючись на викладені в ній обставини, просили її задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Враховуючи зазначене, а також, що відповідно до положень ч.3 ст.306 КПК України неявка слідчого не перешкоджає розгляду скарги, з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд останньої по суті за відсутності слідчого.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, приходить до висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав:

Зі змісту скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , та додатних до неї матеріалів слідчим суддею встановлено, що 13.02.2025 ним до ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області засобами поштового зв`язку була подана заява про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Зі змісту заяви: «28 грудня 2024 року, невідомі особи в військовій формі в районі залізничного вокзалу (Дніпро-Головний), напали та нанесли тілесні ушкодження ОСОБА_4 , після чого його було пограбовано.

Зловмисники відібрали у ОСОБА_4 особисті документи та банківські картки та завдавали тілесні ушкодження задля отримання інформації про ПІН код до відібраних банківських карток, завдяки чому змогли зняти з його рахунків грошові кошти у розмірі близько 10 000 (десять тисяч) гривень, відповідальність за дані дії передбачена ст. 186 КК України.

Після інциденту, працівники поліції разом з працівниками швидкої медичної допомоги доставили ОСОБА_4 до КНП «МКЛ №4» ДМР.»

Факт подання зазначеної заяви слідчим управлінням не спростований.

Розглядаючи скаргу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, заява про кримінальне правопорушення як передумова для початку досудового розслідування для внесення відомостей за такою заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань повинна містити виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

На переконання слідчого судді, відомості, повідомлені у заяві адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , формально містять ознаки кримінального правопорушення, наявність чи відсутність якого може бути встановлена лише під час проведення досудового розслідування.

Між тим, станом на час розгляду скарги слідчому судді дані щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 слідчим ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області не надані.

Слідчий суддя звертає увагу, що з правової норми ст. 214 КПК України та запроваджених у державі внутрішніх процедур випливає, що нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок внесення після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення відомостей за такою заявою до ЄРДР.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

При цьому згаданий обов`язок слідчого, дізнавача, прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу кримінального правопорушення для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене підтверджується імперативними положеннями ст. 214 КПК України.

Таким чином, на етапі прийняття заяви чи повідомлення про злочин, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Тобто норми КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Утвенко та Борисов проти Росії» наголосив, що «відмова національних органів влади відкрити кримінальне розслідування вказувала на невиконання державою процесуального зобов`язання щодо забезпечення ефективного розслідування. Інформація, зібрана в рамках «попередньої перевірки», не включала гарантій, які притаманні ефективному кримінальному розслідуванню. Отже, відсутність ефективного розслідування тверджень заявників складала порушення процесуального аспекту.

Враховуючи зазначену позицію Європейського суду з прав людини та положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, можна дійти висновку, що держава не може відмовити особі в проведенні ефективного розслідування за її заявою про кримінальне правопорушення.

Тож відомості, викладені у заяві особи, поданій у порядку ст. 214 КПК України, мають бути внесені до ЄРДР, навіть якщо попередня перевірка такої заяви вказує на очевидну відсутність ознак конкретного правопорушення, оскільки в цьому разі орган досудового розслідування приймає рішення про закриття такого провадження відповідно до статті 284 КПК України і не вправі відмовити особі з цих підстав у внесені відомостей за її заявою до ЄРДР.

З огляду на наведене, заявнику не може бути відмовлено в проведенні розслідування щодо відомостей, викладених у його заяві, оскільки в іншому разі це може свідчити про порушення державою своїх зобов`язань.

Приймаючи до уваги вищевикладене, скаргу необхідно задовольнити, зобов`язавши слідчого ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали слідчого судді, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 від 13.02.2025, розпочати за даною заявою досудове розслідування, про що повідомити заявника.

Керуючись ст.ст.214, 303, 307, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 від 13 лютого 2025 року про вчинення кримінального правопорушення, про що повідомити заявника.

Ухвала набуває чинності з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р(ІІ)/2020.

Слідчий суддя ОСОБА_1