КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

встановила:

Вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 16 листопада 2023 року ОСОБА_5 у визнано винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років.

На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_5 звільнено від відбування покарання з випробуванням - іспитовим строком на 3 роки та покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця реєстрації, проживання, місця роботи.

На вказаний вирок прокурор подав апеляційну скаргу, у якій просить вирок Голосіївського районного суду м. Києва від 16 листопада 2023 року стосовно ОСОБА_5 скасувати в частині призначеного покарання, ухвалити новий вирок, яким призначити ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 185 КК України покарання у виді 5 років позбавлення волі, у решті вирок залишити без змін.

26 грудня 2024 року прокурор, яка брала участь у розгляді провадження в апеляційній інстанції, подала клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та клопотання про оголошення в розшук обвинуваченої ОСОБА_5 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 грудня 2024 року задоволено клопотання прокурора, оголошено розшук обвинуваченої ОСОБА_5 та надано дозвіл на затримання обвинуваченої з метою її приводу в судове засідання Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А) для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою., а судове провадження щодо обвинуваченої ОСОБА_5 зупинено до її розшуку.

04 березня 2025 року затримана органами поліції на підставі ухвали Київського апеляційного суду від 25 грудня 2024 року обвинувачена ОСОБА_5 доставлена до Київського апеляційного суду.

У клопотанні прокурора Київської міської прокуратури, яка забезпечує підтримання публічного обвинувачення в суді апеляційної інстанції ОСОБА_8 від 26 грудня 2024 року міститься прохання про застосування до обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування цього клопотання прокурор, посилаючись на вимоги ст. 177 КПК України, зазначає про те, що метою обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду.

Прокурор вказує, що до ухвалення вироку обвинувачена ОСОБА_5 утримувалась під вартою, проте запобіжний захід у виді тримання під вартою скасовано та обвинувачену звільнено з-під варти з моменту проголошення вироку.

Вапеляційній скарзі прокурора ставиться питання про погіршення становища обвинуваченої ОСОБА_5 , оскільки прокурор просить про скасування вироку в частині призначеного покарання та ухвалення нового вироку судом апеляційної інстанції.

При цьому, на думку прокурора, підставами вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від суду є те, що обвинувачена тривалий час умисно не з`являлась до Київського апеляційного суду, не повідомляла суд про причини своєї неявки, що було підставою для неодноразового відкладення апеляційного розгляду та застосування до обвинуваченої приводів.

З урахуванням вищенаведеного, аналізуючи дані про особу обвинуваченої, враховуючи обставини та тяжкість вчиненого нею злочину, невиконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків та її переховування від суду, застосування більш м`якого запобіжного заходу, передбаченого КПК України, крім тримання під вартою, на думку прокурора, не забезпечить належної процесуально поведінки обвинуваченої ОСОБА_5 .

Заслухавши пояснення прокурора ОСОБА_6 , який підтримав клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_5 , пояснення обвинуваченої ОСОБА_5 та її захисника ОСОБА_7 , які заперечували проти задоволення клопотання та вважали можливим застосування до обвинуваченої запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи клопотання прокурора, колегія суддів вважає що клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Положеннями ст. 177 КПК України визначено, що підставами для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є не тільки наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а й наявність ризиків, які дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачена може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті, зокрема переховуватися від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, у тому числі забезпеченню виконання рішення суду, яке оскаржується, у разі, якщо суд апеляційної інстанції, за наслідками розгляду апеляційної скарги, ухвалить новий вирок.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, у тому числі прибувати в судові засідання за викликом суду.

Згідно з вимогами ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі, дотримання підозрюваною, обвинуваченою умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до неї раніше, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, а також інші обставини, зазначені в законі.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, за результатами його судового розгляду, судом першої інстанції ухвалено вирок, яким ОСОБА_5 визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та засуджено до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років.

На підставі ст. 75 КК України суд звільнив ОСОБА_5 від відбування покарання у виді позбавлення волі з іспитовим строком, тривалістю три роки та покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України.

У зв`язку з таким рішення суд першої інстанції скасував запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_5 та звільнив обвинувачену з-під варти у залі суду.

Після звільнення з-під варти ОСОБА_5 не виконувала процесуальні обов`язки, зокрема, щодо явки до суду апеляційної інстанції, тривалий час не з`являлась до Київського апеляційного суду та не повідомляла суд про причини своєї неявки, в тому числі про зміну свого місця проживання, що стало підставою для оголошення обвинуваченої у розшук.

Отже, обвинувачена ОСОБА_5 переховувалася від суду, що є ризиком, передбаченим ст. 177 КПК України.

Окрім того, з наявних у провадженні матеріалів убачається, що ОСОБА_5 неодноразового затримувалась за вчинення злочинів проти власності та відносно неї розглядалися кримінальні провадження іншими судами, отже, існує ризик вчинення нового кримінального правопорушення.

З урахуванням того, що в апеляційній скарзі прокурора ставиться питання про обрання ОСОБА_5 покарання у виді позбавлення волі, необхідно враховувати тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченій у випадку, коли апеляційна скарга прокруора буде задоволена та апеляційною інстанцією буде постановлений вирок.

Таким чином, у провадженні щодо ОСОБА_5 ризики, передбачені ст. 177 КПК України та обставини, передбачені ст. 178 КПК України, що є достатньою підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

З огляду на вищенаведене, а також приймаючи до уваги те, що при ухваленні оскаржуваного рішення суд першої інстанції ухвалив звільнити обвинувачену з-під варти з моменту проголошення вироку, колегія суддів, вважає, що клопотання прокурора про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає до задоволення, враховуючи, що на даний час є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відповідно до якої метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченою поколених на неї обов`язків, а також спробам переховуватись від суду.

За таких обставин, як вважає колегія суддів, запобіжний захід у виді тримання обвинуваченоїОСОБА_5 під вартою, обирається до вступу оскаржуваного вироку у законну силу, тобто до розгляду поданої прокурором апеляційної скарги Київським апеляційним судом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 331, 376, 405 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Клопотання прокурора Київської міської прокуратури, яка забезпечує підтримання публічного обвинувачення в суді апеляційної інстанції, - ОСОБА_9 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до набрання законної сили вироку Голосіївського районного суду м. Києва від 16 листопада 2023 року, з утриманням під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвалу апеляційного суду оскарженню не підлягає.

С у д д і :

ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2

Справа №752/18078/23

Провадження № 11-кп/824/2950/2025

Головуючий у першій інстанції ОСОБА_10

Доповідач ОСОБА_1