Справа № 461/2485/25
Провадження № 1-кс/461/1964/25
про накладення арешту на майно
в с т а н о в и л а :
Слідчий звернувся до Галицького районного суду м. Львова зі вказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на предмети, виявлені та вилучені у ході проведення обшуку 28.03.2025 за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання зазначає, що невстановлені особи з числа громадян України діючи на виконання завдань невстановлених представників спецслужб рф вчиняють дії на шкоду інформаційній безпеці України шляхом виготовлення та поширення в публічних місцях плакатів, що містять посилання на телеграм канал "Україна проти", в якому розповсюджується антиукраїнський деструктивний контент.
На виконання доручення слідчого, оперативними співробітниками ВКІБ УСБ України у Львівській області було встановлено, що до вчинення вище вказаного кримінального правопорушення ймовірно причетний громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , де останній може зберігати вищевказані плакати, термінали мобільного зв`язку та ПЕОМ, за допомогою яких контактував з іншими особами причетними до вказаного кримінального правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з невідкладним випадком, пов`язаним із врятуванням майна - речових доказів вищевказаної протиправної діяльності, та на підставі добровільної згоди ОСОБА_5 , 28.03.2025 в період з 16:59 до 17:54 слідчими слідчого відділу УСБУ у Львівській області було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_5 та його дружина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час якого було вилучено:
- мобільний телефон ОСОБА_6 марки «Samsung Galaxy M14 5G», з ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;
- ноутбук ОСОБА_5 марки «HP», модель «ProBook 4530s».
28.03.2025 вищевказані вилучені у ході обшуку предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного та беручи до уваги, що вказані у даному клопотанні предмети та документи можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення, та використовувались в якості засобів вчинення злочину і необхідні для розкриття кримінального правопорушення, просить клопотання задовольнити.
Слідчий у судове засідання не з`явився, просить у клопотанні проводити слухання справи без його участі та без участі прокурора.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідча суддя вважає за можливе провести судовий розгляд без повідомлення власника майна.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідча суддя приходить до таких висновків.
Так, 28.03.2025 у період з 16:59 до 17:54 слідчими слідчого відділу УСБУ у Львівській області було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_5 та його дружина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час якого було вилучено:
- мобільний телефон ОСОБА_6 марки «Samsung Galaxy M14 5G», з ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;
- ноутбук ОСОБА_5 марки «HP», модель «ProBook 4530s».
28.03.2025 вищевказані вилучені у ході обшуку предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукуванні, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, що здійснювались на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказані у цьому клопотанні предмети необхідні для розкриття кримінального правопорушення, слідча суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідча суддя -
1.клопотання задовольнити.
2. Накласти арешт на виявлені та вилучені у ході проведення обшуку 28.03.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
- мобільний телефон ОСОБА_6 марки «Samsung Galaxy M14 5G», з ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;
- ноутбук ОСОБА_5 марки «HP», модель «ProBook 4530s».
3. Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС криміналіста слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області майора юстиції ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_7