Справа № 638/9456/23
Провадження № 1-кс/638/3655/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002062, від 07 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням у порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна: трактора колісного МТЗ80.1, реєстраційний номер НОМЕР_1 , заводський номер НОМЕР_2 , синього кольору з причепом, який виконаний з металевої рами та дерев`яними бортами, свідоцтво про реєстрацію машини серія НОМЕР_3 , накладеного ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року, у кримінальному провадженні № 0002062, від 07 серпня 2023 року, в обґрунтування якого зазначив наступне.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року накладено арешт на вказане вище майно, що на праві власності належить ОСОБА_4 .

Представник заявника посилається на відсутність у його довірителя на даний час у вказаному кримінальному провадженні жодного процесуального статусу, також вказує на необґрунтованість накладення арешту та необхідність ОСОБА_4 підготувати трактор (сільськогосподарську техніку) до весняних польових робіт. Також звертає увагу, що на момент розгляду клопотання жодній особі не повідомлено про підозру в даному кримінальному провадженні, не надано доказів, що майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України. Арешт накладений на майно перешкоджає реалізувати своє право ОСОБА_4 у повному обсязі. Таким чином, на думку представника заявника, на теперішній час відсутні підстави накладення арешту на майно.

Ухвалою суду від 29 листопада 2024 року клопотання представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні призначено до судового розгляду, з Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області витребувано матеріали кримінального провадження № 0002062 від 07 серпня 2023 року.

У судове засідання заявник, його представник та прокурор не з`явилися.

У відповідності до положень статті 107 КПК України

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, дійшла наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0002062, від 07 серпня 2023 року за ч. 1 ст. 246 КК України.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч. 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року вбачається, що при накладенні арешту на майно, слідчий суддя виходила з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, відповідно до ст. 170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно. Вказане майно визнано речовим доказом відповідно до постанови слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області від 08 серпня 2023 року.

Арешт по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002062 від 07 серпня 2023 року наразі триває.

Слідчий суддя акцентує увагу представника заявника, що ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 жовтня 2023 року задоволено клопотання адвоката ОСОБА_3 та змінено місце зберігання транспортного засобу, а саме: трактора колісного МТЗ80.1, реєстраційний номер НОМЕР_1 , заводський номер НОМЕР_2 , синього кольору з причепом, який виконаний з металевої рами та дерев`яними бортами, свідоцтво про реєстрацію машини серія НОМЕР_3 , які належать ОСОБА_4 , та передано його на відповідальне зберігання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 (власнику майна), з покладенням на останнього обов`язку забезпечити зберігання вказаного транспортного засобу за адресою: АДРЕСА_1 до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку. Матеріали кримінального провадження містять відповідну зберігальну розписку ОСОБА_4 .

Враховуючи зазначене вище, слідчий суддя не вбачає підтвердження зазначених у клопотанні представника заявника доводів про неможливість підготувати трактор (сільськогосподарську техніку) до весняних польових робіт.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вбачає, що необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, не відпала. Водночас, доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року.

Слідчий суддя вважає, що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

Крім того, тривалість досудового розслідування виправдовується характером злочину, що розслідується, та обсягом обставин, які необхідно довести при розслідуванні такого злочину.

На підставі викладеного, клопотання представника власника майна слід залишити без задоволення.

Слідчий суддя роз`яснює, що особа (власник майна або його представник) не позбавлені можливості повторно звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002062, від 07 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя