Провадження № 1-кс/712/6583/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши в судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотанняслідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0003190 від 30.09.2024 стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, Черкаської області, українця, громадянина України, з загальною середньою освітою, на утриманні дітей не має, депутатом, інвалідом, учасником бойових дій, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС не являється, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

ВСТАНОВИВ:

Зміст поданого клопотання та його обґрунтування

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0003190 від 30.09.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 29.09.2024 близько 23 години 55 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи на території парку, що розташований поблизу ресторану «Чайка», що за адресою: вул. Парковий узвіз, 3, м. Черкаси, в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та затверджений Верховною Радою України, який в подальшому неодноразово продовжений Указами Президента України та діє дотепер, скориставшись безпорадним станом ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, реалізовуючи злочинний намір, направлений на заволодіння чужим майном та усвідомлюючи, що за його діями спостерігає значна кількість людей, відкрито заволодів мобільним телефоном Poco X3 Pro Phantom Black, який належить потерпілому та знаходився при ньому.

У зв`язку з цим, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, - грабіж, вчинений в умовах воєнного стану.

ОСОБА_4 30.09.2024 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 01.10.2024 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.10.2024 стосовно підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового арешту. Зазначений запобіжний заході продовжено 29.10.2024 слідчим суддею до 30.12.2024.

Також ухвалою слідчого судді від 26.12.2024 продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до п`яти місяців.

Позиція сторін кримінального провадження у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання, мотивуючи це тим, що наразі ризики для застосування найсуворішого запобіжного заходу відпали. Вважають, що достатнім запобіжним заходом є особисте зобов`язання. Звернули увагу на те, що підозрюваний з`являвся на всі виклики, у нього відсутній паспорт для виїзду за кордон, а також закінчився строк дії національного паспорту, ОСОБА_4 має стійкі соціальні зв`язки, проживає з батьком та матір`ю.

Оцінка та мотиви слідчого судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим (ч. 6 ст. 181 КПК України).

Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку запобіжного заходу, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

Продовження існування ризиків

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на продовження існування ризиків, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Збільшує зазначений ризик відсутність у ОСОБА_8 постійного місця роботи та навчання.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується у тому числі й показаннями свідків. Перебуваючи на волі, він буде мати можливість здійснювати на них незаконний вплив, чим перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні.

Приходячи до висновку про те, що зазначений ризик продовжує існувати слідчий суддя бере до уваги те, що наразі у кримінальному провадженні не допитано всіх свідків, що серед іншого стало підставою для продовження строку досудового розслідування.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Зазначений ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний може затягувати досудове розслідування шляхом неявки за викликами до слідчого і прокурора, а також знищити чи спотворити докази, які невідомі органу досудового розслідування.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється

Слідчий суддя не погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вказаний ризик не доведено ані слідчим у клопотанні, ані прокурором під час судового розгляду. Навпаки, зі змісту клопотання слідує, що підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. Оскільки у підозрюваного відсутні ознаки прокримінальної поведінки, слідчий суддя доходить висновку про відсутність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси 26.12.2024 продовжено строк досудового розслідування до 5 місяців, оскільки у ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні необхідно провести значний об`єм процесуальних та слідчих (розшукових) дій, проведення яких у тримісячний строк не представилося можливим, з огляду на їх обсяг та специфіку.

Зокрема, необхідно допитати свідків, провести за їх участю слідчі експерименти, призначити та отримати висновок додаткової судово-медичної експертизи, виконати слідчі (розшукові) та процесуальні дії, в яких виникне необхідність, та вимоги параграфу 3 глави 24 КПК України.

Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу

Враховуючи, що у ході судового розгляду органом досудового розслідування у повному обсязі доведено обставини, визначені ч. 3 ст. 199 КПК України, а також сукупність ризиків слідчий суддя зазначає про відсутність правових підстав для задоволення клопотання підозрюваного та його захисника про застосування більш м`якого запобіжного заходу, та вважає, що застосований щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту необхідно залишити без змін.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав, зокрема правову позицію, викладену в рішенні у справі «Манчині проти Італії», про те, що за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тому з огляду на встановлені ризики, підстави для продовження строку досудового розслідування, тривалість перебування ОСОБА_4 під цілодобовим домашнім арештом, суттєвість обмежень, які покладаються на підозрюваного, слідчий суддя вважає, що необхідність у подальшому його застосуванні має бути переглянута та оцінена раніше ніж через 60 діб (строк, на який сторона обвинувачення просить продовжити запобіжний захід). У зв`язку з цим слідчий суддя доходить висновку про необхідність продовження строку запобіжного заходу на 1 місяць.

Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_8 дій, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та існують обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого, оскільки прокурором доведено, що зазначені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 183, 315, 331, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0003190 від 30.09.2024 задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 строком до 30.01.2025 включно.

Продовжити строк дії обов`зяків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , покладених на нього згідно з ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.10.2024.

Роз`яснити підозрюваному положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення та направляється для виконання Черкаському районному управлінню поліції ГУНП в Черкаській області, а також прокурору Черкаської окружної прокуратури для контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали роголошено о 08 год 30 хв 30.12.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1