ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 285/6477/24
Провадження № 1-кс/292/10/25
У Х В А Л А

20 березня 2025 року с-ще Пулини

Слідчий суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В :

28 лютого 2025 року до Червоноармійського районного суду Житомирської області з Житомирського апеляційного суду надійшла для розгляду справа за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 18.12.2024.

Скарга мотивована тим, що 18.12.2024 подала слідчій СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 заяву про вчинення слідчим суддею ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст.127 КК України, однак слідчою не здійснено процесуальних дій, які зобов"язана була вчинити у визначений строк.

Просить постановити ухвалу, якою зобов`язати слідчого (уповноважену особу) в Звягельському РВП ГУНП в Житомирській області негайно виконати норми ст.214 КПК України, а саме: внести відповідні відомості до ЄРДР за її заявою від 18.12.2024 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.127 КК України та невідкладно розпочати досудове розслідування; при розгляді даної скарги дотримуватися процесуальних строків, визнати бездіяльність слідчого ОСОБА_4 та уповноважених осіб, що призвело до нанесення матеріальної та моральної шкоди.

Справу призначено до розгляду на 15 год. 30 хв. 03 березня 2025 року, однак судове засідання відкладено на 09 год. 40 хв. 13.03.2025 у зв`язку з неповідомленням заявника про час та місце розгляду справи.

13.03.2025 на електронну пошту суду з електронної адреси - ІНФОРМАЦІЯ_1 від ОСОБА_3 надійшло клопотання про перенесення судового засідання, оскільки 13.03.2025 братиме участь у двох судових засіданнях в Романівському районному суді Житомирської області.

За клопотанням ОСОБА_3 , судове засідання відкладено на 09 год. 45 хв. 20.03.2025.

У судове засідання 20.03.2025 заявниця не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, шляхом відправлення судової повістки на її електронну адресу, з якої 13.03.2025 вона направила до суду клопотання.

Прокурор в судове засідання не з"явилася, надіслала письмову заяву, в якій просить скаргу розглянути без її участі та у її задоволенні відмовити за необґрунтованістю. Зазначила, що 18.12.2025 під час судового розгляду скарги ОСОБА_3 на неправомірні дії прокурора ОСОБА_6 , вона заявила відвід прокурору ОСОБА_7 , який суддя ОСОБА_5 відхилив. У подальшому ОСОБА_3 не погодилась із вказаним рішенням, заявила про те, що суддя ОСОБА_5 не виконує норми Конституції України та повідомила, що погано себе почуває, у зв"язку з чим суддя оголосив перерву у справі. ОСОБА_3 викликала ЕШМД та СОГ Звягельського РВП, по прибуттю слідчо-оперативної групи повідомила, що дії судді ОСОБА_5 розцінює як моральне катування. Таким чином, скарга ОСОБА_3 не містить вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому відомості до ЄРДР Звягельським РВП ГУНП в Житомирській області, не вносились.

У судове засідання слідча не з`явилася, про місце та час розгляду справи повідомлена належним чином.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України слідчий суддя розглядає скаргу за відсутності скаржника, прокурора та слідчого, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Розглянувши скаргу, дослідивши та оцінивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст.303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені на ряду з іншими і бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 18.12.2024, слідча СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 прийняла заяву у ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення, в якій зазначено, що 18.12.2024, з 11 год. 30 хв. до 12 год. 30 хв. слідчий суддя ОСОБА_5 умисно, з усвідомленою метою завдав їй морального страждання, вчиняв дії з метою примусити вчиняти дії, що суперечать її волі та закону України, залякував її, здійснюючи моральний тиск, позбавив доступу до правосуддя (ст.442 КК України - геноцид) та ст.136 КК України (ненадання допомоги).

Відповідно до рапорта інспектора чергового Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області від 18.12.2025 та талона-повідомлення єдиного обліку №20741 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 19.12.2024, 18.12.2024 о 12:49 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 18.12.2024 о 12:48 за адресою: м.Звягель, вулиця Івана Франка, 31, ОСОБА_3 скаржиться, що суддя ОСОБА_5 не визнавав Конституцію України, катував її морально (ст.127 КК України).

Згідно довідки від 26.12.2024 за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих в ІТС ІПНП (журналі ЄО) №20741 від 18.12.2024, до поліції надійшло звернення ОСОБА_3 в якому остання зазначила, що голова Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_5 вчинив кримінальні правопорушення. Оскільки дане звернення до компетенції поліції не входить, неможливість надання оцінки тим чи іншим діям голові Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_5 , тому заявнику роз"яснено, що з метою вирішення питань порушених у зверненні, йому необхідно звернутися для розгляду за належністю до відповідних компетентних органів. Враховуючи зазначене, в даних матеріалах не встановлено ознак вчинення кримінального правопорушення, а тому відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.

Листом Звягельського РВП від 26.12.2024 ОСОБА_3 повідомлено про результати розгляду її звернення з приводу можливих неправомірних дій голови Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_5 . В листі зазначено, що під час розгляду звернення не встановлено ознак вчинення кримінального правопорушення, а тому відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.

З Єдиного реєстру судових рішень, до якого суд має повний доступ, вбачається, що слідчим суддею Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_5 з 10.10.20204 розглядалась справа № 273/1993/24 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_6 подана в порядку ст.303 КПК України.

У даній справі, слідчим суддею 09.12.2024, 18.12.2024 прийнято рішення про відмову у задоволенні заяв ОСОБА_3 про відвід слідчого судді та прокурора ОСОБА_7 .

З ухвали суду від 18.12.2024 вбачається, що в судовому засіданні по справі №273/1993/24 під час розгляду заяви ОСОБА_3 про відвід прокурора, брала участь особисто і заявниця.

За статтями 126, 129 Конституції України незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією та законами України; вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється; суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку; суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Для перегляду судового рішення у процесуальних кодексах встановлені відповідні процедури судочинства, які передбачають оскарження судового рішення та надання йому юридичної оцінки компетентним судом.

Ухвалення судового рішення, з яким незгодна особа не може бути наслідком притягнення судді до кримінальної відповідальності.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 11.06.2020 № 7-р/2020 у справі №1-305/2019(7162/19) суддю може бути притягнуто до кримінальної відповідальності лише у випадку, коли правопорушення вчинено умисно, має місце свавільне зловживання повноваженнями судді, що перешкоджає здійсненню правосуддя чи переслідує нелегітимні цілі (заподіяння шкоди іншим особам або суспільним інтересам тощо), прикриваючись виконанням вимог закону.

Будь-яке кримінальне обвинувачення щодо судді має ґрунтуватися на приписах кримінального закону, що є достатньо чіткими, зрозумілими, однозначними та передбаченими, за умови встановлення гарантій, які забезпечують незалежність судді при здійсненні правосуддя.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вимогами ч.5 ст.214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Згідно ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, прокурора, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

При цьому зміст ч.l ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У висновку судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 01.07.2013 щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, зазначено, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочину, який пов`язаний зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування тільки такої заяви або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст.2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що до ЄРДР підлягають внесенню заяви та повідомлення, які містять обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що заява ОСОБА_3 про вчинення слідчим суддею Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_5 кримінального правопорушення, за своїм змістом не містять об`єктивних відомостей про вчинення слідчим суддею зазначеного кримінального правопорушення, тому підстави для внесення наведених у заяві відомостей до ЄРДР відсутні.

Із заяви ОСОБА_3 вбачається, що остання не наводить конкретних дій слідчого судді, які утворюють склад вказаного кримінального правопорушення. У викладених доводах заявниці не міститься об`єктивної сторони відповідного кримінального правопорушення, що не дає підстав для кваліфікації дій слідчого судді за вказаною статтею.

Крім того, у протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_3 зазначає, що слідчий суддя ОСОБА_5 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст.136, 442 КК України, а у скарзі поданої до суду вказано, що слідчим суддею ОСОБА_5 вчинено злочин, передбачений ст.127 КК України та просить внести відомості до ЄРДР саме за ст.127 КК України, однак з такою заявою до Звягельського РВП 18.12.2024 не зверталась.

На підтвердження своїх тверджень, ОСОБА_3 жодних обставин, які б могли свідчити про можливе вчинення слідчим суддею кримінальних правопорушень, у заяві не викладено і доказів не надано.

Встановлені під час розгляду скарги обставини не свідчать про порушення ч.1 ст.214 КПК України, а тому слідчий суддя не вбачає підстав для внесення до ЄРДР відомостей по заяві ОСОБА_3 від 18.12.2024.

З досліджених у справі документів, можна дійти висновку, що ОСОБА_3 не погоджується з діями та прийнятими рішеннями слідчого судді ОСОБА_5 під час розгляду справи № 273/1993/24 за її скаргою на бездіяльність прокурора Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_6 .

Однак, можливе порушення слідчим суддею норм матеріального або процесуального права як результат суддівської помилки не може кваліфікуватися як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до відповідальності. Відповідні порушення (у разі їх наявності) усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями в апеляційному та касаційному порядку.

Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання повідомлення про кримінальне правопорушення може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність слідчого судді.

Враховуючи викладене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.372, 394 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка має право на оскарження, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1