УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_4., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

14 квітня 2025 року ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у не внесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги зазначає, що 11.04.2025 року ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 направив по електронній пошті заяву із застосування ЕЦП до Офісу Генерального прокурора про кримінальні правопорушення, вчинені суддею Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 що містить ознаки складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України. Всі дії вище зазначеної особи свідчать про те, що вона виносить завідомо неправосудні рішення та вчиняє службову недбалість, що призводить до того, що відбувається подвійне стягнення, винні особи не несуть відповідальність, виконується прострочений документ, що порушує норми чинного законодавства. Заяву ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 було отримано представником Офісу Генерального прокурора «11» квітня 2025 року, докази дати отримання заяви - роздруківка з електронної пошти про дату надсилання заяви. На підставі ч. 1 ст. 214 КПК України, протягом 24 годин після отримання заяви слідчий зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Тому станом на 12 квітня 2025 року відомості по заяві ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 мали би бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. На підставі ч. 1 ст. 214 КПК України, протягом 24 годин після отримання заяви прокурор зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Проте, детектив Національного антикорупційного бюро України, до цього часу не виконав вимоги ст. 214 КПК України та не вніс до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, які містяться у його заяві від 11.04.2025 р. Відомості із заяви про вчинення кримінальних правопорушень мали бути внесенні до ЄРДР протягом 24 годин з моменту отримання прокурором заяви, як того вимагає ст. 214 КПК України. Однак, станом на 12.04.2025 р. інформація про внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, які містяться у його заяві відсутні, тобто прокурором не виконано вимоги ст. 214 КПК України. Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Тобто з вище зазначеної правової норми випливає, що вона встановлює імперативний обов`язок після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення внесення відомостей до ЄРДР. Згідно ч. 1 cт. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Оскільки повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам, оскільки наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n. 161, Series А, заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року). У відповідності до положень cт. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. З норм cт. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. У відповідності до ч. 1 cт. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, як бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна. Відомості про вчинення кримінального правопорушення, що містяться у йогозаяві від 11.04.2025 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань детективом Національного антикорупційного бюро України не внесено. В зв`язку з вищезазначеним, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає в невнесенні відомостей, що містяться у заяві про вчинене кримінальне правопорушення, оскаржується в судовому порядку. Згідно ч. 4 cm. 214 КПК України, відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Не допускається здійснювати аналіз отриманої заяви про кримінальне правопорушення, встановлювати на розсуд прокурора вид звернення, з яким звернувся громадянин до прокуратури. Необхідно обов`язково, протягом 24 годин з часу отримання заяви внести відомості до ЄРДР. До часу внесення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань не дозволяється слідчому або прокурору робити аналіз, перевірку, розслідування, оцінку вказаного у заяві правопорушення. З врахуванням наведеного, просив зобов`язати детектива Національного антикорупційного бюро України (особу, уповноважену здійснювати внесення відомостей в ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень) в порядку ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, що містяться у його заяві, яку ним отримано 11.07.2024 р.

16 квітня 2025 року скарга та додані до неї документи були передані слідчому судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4. (на підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 15 квітня 2025 року).

Ухвалою від 18 квітня 2025 року відкрито провадження за скаргою та призначено судовий розгляд.

В судове засідання скаржник та її представник не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.

Особа, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не прибула, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, своїм правом надати пояснення по суті скарги не скористалася.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчим суддею було встановлено наступне.

Як вбачається зі змісту скарги, скаржник (заявник) звертався до Офісу Генерального прокурора з заявою про кримінальне правопорушення, вчинене суддею Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 , що містить ознаки складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

Самої заяви до матеріалів скарги не додано, внаслідок чого слідчий суддя позбавлений можливості встановити її зміст та адресанта.

При цьому, у скарзі, скаржником визначено саме Національне антикорупційне бюро України як особу, бездіяльність якої оскаржується.

Статтею 216 КПК України зазначено перелік слідчих органів, які уповноважені вносити відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснювати досудове розслідування, а також визначено підслідність кожного із них. До таких органів належать слідчі органи Національної поліції, слідчі органів безпеки, слідчі органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, слідчі органів державного бюро розслідувань, детективи Національного антикорупційного бюро України. Вказаний перелік є вичерпним.

Згідно до ч. 5 ст. 216 КПК України, детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206 - 2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366 - 2, 366 - 3, 368, 368 - 5, 369, 369 - 2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов: 1) кримінальне правопорушення вчинено: Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; державним службовцем, посада якого належить до категорії "А"; депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1 - 4,5 - 11частини першої статті 15 Закону України "Про прокуратуру"; особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище; військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків; 2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354(стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2Кримінального кодексу України, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 Кримінального кодексу України, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків); 3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369,частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.

При цьому, як вбачається зі скарги та доданих до неї матеріалів, звернення скаржника до Національного антикорупційного бюро України, пов`язано з вчиненням на думку скаржника (заявника) кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України.

Слідчим суддею було також досліджено роздруківку з електронної пошти щодо направлення листа.

Однак, слідчий суддя позбавлений можливості встановити зміст відправлення, факт отримання його адресатом, а також ідентифікувати його відправника.

Відповідно до ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, ст. 214 КПК України передбачає прямий обов`язок слідчого (дізнавача, прокурора) протягом 24 годин на підставі заяви про вчинення кримінального правопорушення внести відомості до ЄРДР, при цьому проведення будь - яких перевірок обставин, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення не передбачено.

За змістом цієї норми, обов`язок прийняти та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальні правопорушення покладено на слідчого, дізнавача, прокурора та інших службових осіб, що уповноважені на їх прийняття.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 60, 303, 305, 306, 307, 309 слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено КПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_4