Справа № 308/1793/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000082, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.01.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт майна, -,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні за №0000082, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.01.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, про арешт майна.

В рамках даного клопотання просив з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке вилучено в ході проведення огляду місця події, що мав місце 31.01.2025 року за адресою: м. Ужгород, вул. Шумна, 31 під час перевірки громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору, який упаковано до спец пакету НПУ Police ICR0215611, технічний паспорт НОМЕР_1 , та транспортний засіб марки «Хюндай» д.н.з. НОМЕР_2 , який поміщено спеціальний майданчик ЦЗ ГУНП в Закарпатській області, телефон марки «Xiaomi Redmi», який упаковано до спец пакета ВУМ 1010511, із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у відсутності сторони обвинувачення.

Особа, у якої вилучено майно, ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений секретарем судового засідання засобом телефонного зв`язку за номером телефону НОМЕР_3 .

Відповідно до ч. 1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув подане клопотання про арешт майна у відсутності вказаних осіб. Застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження під час розгляду клопотання не здійснювалось відповідно до статті 107 КПК.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000082, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.01.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР стало те, що «31 січня 2025 року, надійшло повідомлення від працівників патрульної поліції, про те, що за адресою м. Ужгород, по вул. Шумна, 31, під час перевірки у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в транспортному засобі марки «Хюндай» д.н.з. НОМЕР_4 , було виявлено паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору».

31.01.2025 року в період часу з 01 год. 35 хв. за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Шумна, 31, проведено огляд місця події за адресою: м. Ужгород, вул. Шумна, 31, в ході якого виявлено та вилучено: паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору, технічний паспорт НОМЕР_1 , транспортний засіб марки «Хюндай» д.н.з. НОМЕР_2 , телефон марки «Xiaomi Redmi».

31.01.2025 року вказані вище речі визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000082, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.01.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України /постанова про визнання речовими доказами від 31.01.2025 року/.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Метою поданого клопотання про арешт майна прокурор визначив забезпечення збереження речових доказів.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Незастосування арешту на майно може призвести до його зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Положеннями абзацу першого частини першої статті 170 КПК передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 170 КПК завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 частини другої статті 170 КПК передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

В свою чергу відповідно до частини третьої статті 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

А частиною десятою статті 170 КПК передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до частини першої статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя дійшов висновку, що з метою забезпечення збереження речових доказів слід накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду події від 31.01.2025 року, що проводився за адресою: м. Ужгород, вул. Шумна, 31 під час перевірки громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору, який упаковано до спец пакету НПУ Police ICR0215611.

Щодо накладення арештуна транспортний засіб марки «Хюндай» д.н.з. НОМЕР_2 та технічний паспорт НОМЕР_1 , то такий слід накласти виключно із забороною відчуження, так як відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України обмеження користування майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, тощо. Таких даних не було обґрунтовано ані слідчим в клопотанні ані прокурором в судовому засіданні, автомобіль на момент розгляду клопотання стороною обвинувачення оглянутий, сліди кримінального правопорушення зафіксовані. Слідчий суддя вважає, що застосування найменш обтяжливо способу арешту, а саме: без обмеження права користування, буде найбільш сприятливим у цьому кримінальному провадженні.

Щодо стосується долі мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi», який упаковано до спец пакета ВУМ 1010511, який належить ОСОБА_5 , то в цій частині клопотання до задоволення не підлягає, слідчий суддя враховує вимоги абз. 2 ч.2 ст. 168 КПК України, відповідно до якої забороняється тимчасове вилучення мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Так як стороною обвинувачення не доведено, що вилучення мобільного телефону є необхідною умовою проведення експертного дослідження, такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту, слідчий суддя прийшов до переконання, що зазначений вище телефон з сім-картами слід повернути власнику після здійснення слідчим чи прокурором у кримінальному провадженні за №0000082 від 31.01.2025 року, копіювання інформації, що міститься у вказаному об`єкті.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

З метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на майно, вилучене 31.01.2025 року за адресою АДРЕСА_1 , у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

-паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору, який упаковано до спец пакету НПУ Police ICR0215611, із забороною відчуження, користування та розпорядження;

-транспортний засіб марки «Хюндай» д.н.з. НОМЕР_2 та технічний паспорт НОМЕР_1 , із забороною відчуження.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

Автомобіль марки «Хюндай» д.н.з. НОМЕР_2 та технічний паспорт НОМЕР_1 , - повернути власнику згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу в користування після набрання цією ухвалою законної сили, попередивши зазначених осіб про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України щодо незаконних дій щодо майна, на яке накладено арешт.

Тимчасове вилучене майно, а саме: мобільний телефон «Xiaomi Redmi», який упаковано до спец пакета ВУМ 1010511, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - повернути ОСОБА_5 після здійснення слідчим чи прокурором у кримінальному провадженні за №0000082 від 31.01.2025 року копіювання інформації, що міститься у вказаних об`єктах.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, які зобов`язані письмово проінформувати заінтересованих осіб.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_6