Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/3264/24

Номер провадження: 1-кс/511/235/25

21.03.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотанням адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, згідно якого представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт, накладений 27 серпня 2024 року Роздільнянським районним судом Одеської області у вигляді заборони відчудження на транспортний засіб марки «KIA K5», 2014 р.в., cірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова « НОМЕР_2 », свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , видане 08.08.2020 ТСЦ №5152, який належить ОСОБА_4 та яким користується ОСОБА_5 , оскільки вважає, що наразі відпала потреба у подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а подальше обмеження на відчуження транспортного засобу власником порушує його право власності на майно. ОСОБА_4 не є учасником даного кримінального провадження, будь-які слідчі дії з цим транспортним засобом не вчиняються, а у нього наразі виникла неоібхдність продати даний автомобіль.

Позиція учасників справи.

ОСОБА_4 та його представник адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися. Від представника заявника адвоката ОСОБА_3 через канцелярію суду надійшло клопотання відповідно до якого останній подане клопотання підтримав та просив його задовольнити, з підстав викладених у клопотанні. Просив розглянути клопотання без його участі та без участі ОСОБА_4 .

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву , відповідно до якої просив розглянути клопотання без його участі, заперечував проти його задоволення, посилаючись, що наразі не відпала потреба в накладені арешту на вказаний автомобіль, який є речовим доказом у справі.

Слідчий відділення №1 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву , відповідно до якої вказала, що проти скасування арешту на автомобіль ОСОБА_5 заперечує, оскільки наразі не відпала потреба в накладені арешту на транспортний засіб. Просила розглянути клопотання без його участі.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Нормативно правове обгрунтування та висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так відділенням №1 слідчого відділу Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводииться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000589 від 21 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 332 КК України.

По вказаним матеріалам, 27серпня 2024 року ухвлою слідчого судді було накладено арешт у вигляді заборони відчуження на автомобіль марки «HYUNDAI I30», сірого кольору, реєстраційний номер автомобіль марки «KIA K5», 2014 р.в., cірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова « НОМЕР_2 », свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , видане 08.08.2020 ТСЦ №5152, який належить ОСОБА_4 та яким користується ОСОБА_5 . Ухвала слідчого судді оскаржена не була та набрала законної сили 04 вересн 2024 року.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури та слідчий надали до суду письмові заяви, відповідно до яких зазанчили , що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває і заперечували проти скасування арешту на вище вказане майно, зазначивши, що вказаний автомобіль вилучено у користувача правомірно, його визнано речовим доказом у провадженні та згідно до положень чт.ст. 96-1, 96-2 КК України, до нього може бути застосовано спеціальну конфіскацію, на данний час потреба у накладені арешту у вигляді заборони відчуження, використання та розпорядження вказаним автомобілем не відпала.

З диспозиції частини першої статті 174 КПК України вбачається, що арешт може бути скасовано повністю чи частково, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням можливе лише за таких умов: із клопотанням про скасування арешту звернулася належна особа (підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження); вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 7 червня 2007 року по справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Між тим до клопотання заявника про скасування арешту майна не долучено докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна не має.

На підставі викладеного, враховуючи аргументи учасників розгляду клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що заявником не доведено, що наразі відпала потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного автомобіля , а тому в задоволені клопотання адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна слід відмовити.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , діючого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, - відмовити.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1