Справа № 758/811/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2025 року м.Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0002548, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.11.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0002548, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.11.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В обґрунтування клопотання, зазначає, що в провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУ НП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального №0002548 дані щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.11.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 18.11.2024 приблизно о 17 годині 20 хвилин, керуючи технічно-справним автомобілем «Toyota Corolla» номерний знак НОМЕР_1 , рухався по вулиці Наталії Ужвій зі сторони проспекту Європейського Союзу в бік вулиці Новомостицької в місті Києві.

Рухаючись у вказаному напрямку ОСОБА_4 наближався до нерегульованого пішохідного переходу позначеного дорожнім знаком 5.38.1/5.38.2 ПДР України і дорожньої розміткою 1.14.2 ПДР України.

В цей час, на вказаний пішохідний перехід вийшов пішохід ОСОБА_7 , який переходив проїзну частину вулиці Наталії Ужвій в межах пішохідного переходу та рухався справа наліво відносно руху автомобіля «Toyota Corolla» номерний знак НОМЕР_1 .

Використовуваний ОСОБА_7 нерегульований пішохідний перехід - це ділянка проїзної частини, призначена для забезпечення безпечного руху пішоходів через дорогу. На цих ділянках пішоходи мають перевагу перед автотранспортом і не повинні враховувати можливість порушення Правил дорожнього руху України водіями транспортних засобів та іншими учасниками руху.

Під час руху ОСОБА_4 порушив вимоги п.п. 1.5, 2.3(б), 18.1 Правил дорожнього руху України.

Порушення вищевказаних вимог Правил дорожнього руху України з боку водія ОСОБА_4 виразились в тому, що він, керуючи технічно-справним автомобілем, рухався по вищевказаній проїзній частині, проявив неуважність до дорожньої обстановки та її змін при наближенні до нерегульованого пішохідного переходу, на якому перебував пішохід ОСОБА_7 .

А саме, ОСОБА_4 не урахував дорожню обстановку, яка виражалась у наявності інформаційних дорожніх знаків 5.38.1/5.38.2 ПДР України і дорожньої розмітки 1.14.2 ПДР України, які інформували його про наявність цього переходу, не зупинився, щоб дати дорогу пішоходу ОСОБА_7 , який перебував на пішохідному переході.

Внаслідок чого, ОСОБА_4 на нерегульованому пішохідному переході через вулицю Наталії Ужвій скоїв наїзд на пішохода ОСОБА_7 .

Місце вчинення дорожньо-транспортної пригоди - нерегульований пішохідний перехід, який знаходиться по вулиці Наталії Ужвій біля зупинки громадського транспорту «Масив Мостицький», що територіально відноситься до Подільського району міста Києва.

В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно висновку судово-медичної експертизи №042-3-2025 від 14.01.2025 отримав наступні тілесні ушкодження: «закрита травма грудної клітки: переломи 1,2,3,4 ребер ліворуч зі зміщенням уламків, забій лівої легені, лівобічний обмежений пневмоторакс (наявність в плевральній порожнині повітря); закрита травма лівого плечового суглобу: вивих голівки плечової кістки; закрита травма правого плеча: перелом хірургічної шийки плечової кістки зі зміщенням уламків; закрита травма лівого колінного суглоба: внутрішнє-суглобовий перелом латерального (зовнішнього) виростка лівої велико-гомілкової кістки зі зміщенням уламків; закрита травма лівого гомілково-ступневого суглоба: уламковий перелом нижньої третини малогомілкової кістки зі зміщенням уламків, перелом медіальної кісточки ліворуч зі зміщенням уламків, пошкодження дистального міжгомілкового синдесмозу суглобу з підвивихом ступні до зовні.

Вказані тілесні ушкодження за ступенем тяжкості відносяться до тілесного ушкодження середнього ступеню тяжкості, що спричинило тривалий розлад здоров`я на строк понад 21 добу.

Порушення вимог п. 18.1 Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_4 знаходиться у прямому причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками.

15 січня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді особистого зобов`язання.

Зокрема, на думку сторони обвинувачення, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 286 КК України. Тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що останній може вчинити спроби переховування від органу досудового розслідування та/або суду, що в свою чергу буде негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів у ньому наведених та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання прокурора.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

За вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За приписами ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Судом встановлено, що 15 січня 2025 року в межах кримінального провадження №0002548, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.11.2024, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Обґрунтованість підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому в провину кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, дослідженими в судовому засіданні, а саме: рапортом поліцейського взводу №2 роти №4 батальйону №4 полку №1 УПП в м. Києві ДПП від 18 листопада 2024 року; протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 18 листопада 2024 року; схемою пригоди від 18 листопада 2024 року; постановою про визнання предметів речовим доказом від 19 листопада 2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 11 грудня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 27 листопада 2024 року; висновком експерта №042-3-2025 від 14 січня 2025 року; висновком експерта №СЕ-19/111-24/6934-ІТ від 26 грудня 2024 року; висновком експерта №5122-Е від 17 грудня 2024 року; повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 15 січня 2025 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 15 січня 2025 року.

З даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому, поняття «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Щодо існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Так, підозрюваному ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії не тяжкого злочину та за яке передбачене покарання у виді обмеження волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.

З врахуванням викладеного, на думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість призначення покарання за його вчинення у випадку визнання особи винуватою, може свідчити про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, слідчий суддя бере до уваги відомості щодо особи підозрюваного ОСОБА_4 , який офіційно не працюючий, неодружений, із середньою освітою, проживає у м. Києві, раніше не судимий.

За таких обставин, зважаючи на доведення ризиків, визначених ст. 177 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, на строк, який не перевищує строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки такий запобіжний захід цілком виправдовуватиме потреби досудового розслідування на даній стадії та зможе у повному обсязі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись, ст. 176-178, 182, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В ИВ :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0002548, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.11.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця проходження служби (роботи);

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду закордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у два місяці до 15.03.2024 включно, тобто в межах строку досудового розслідування.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виконання ухвали покласти на уповноважених осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури міста Києва.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9