Справа № 752/5889/25
Провадження по справі № 1-кс/752/3094/25
У Х В А Л А

іменем України

"04" квітня 2025 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000199 від 14.02.2025 стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Степанакерт Вірменії, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

встановив:

04 квітня 2025 до слідчого суді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , у вищезазначеному кримінальному провадженні про застосування стосовно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування вимог клопотання прокурором зазначено, що органом досудового розслідування підозрюється у тому, що вчинив кримінальне правопорушення проти громадської безпеки за наступних обставин. Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, день та місці, але до 08.03.2025, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на придбання та збут вогнепальної зброї та бойових припасів для реалізації якого він за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше 14 год. 30 хв. 08.03.2025, у невстановленої слідством особи незаконно придбав бойову нарізну зброю - автомат моделі «АКС-74», 30 патронів, що належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, після чого розпочав їх незаконно зберігати у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з метою збуту.

08.03.2025, перебуваючи на території гаражного кооперативну ГБК «Мрія», який розташований за адресою Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, ОСОБА_4 о 14 год. 30 хв. 08.03.2025, незаконно збув ОСОБА_7 , бойову нарізну зброю, а саме автомат моделі «АКС-74», та 30 патронів, що належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї за грошові кошти в сумі 800 доларів США, що еквівалентно 33 019 грн 36 коп.

Крім цього, ОСОБА_4 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин у невстановленої особи незаконно придбав одну гранату Ф-1 із запалом УЗРГМ до неї, та одну гранату НОМЕР_1 із запалом НОМЕР_2, що належать до вибухових пристроїв, та зберігав їх у невстановленому досудовим розслідуванням місці, з метою збуту. 14.03.2025, перебуваючи на території гаражного кооперативну ГБК «Лісний», який розташований за адресою Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова 1-Д, ОСОБА_4 о 17 год. 10 хв. 14.03.2025, незаконно збув ОСОБА_7 вищезазначені вибухові пристрої за грошові кошти в сумі 150 доларів США, що еквівалентно 6 229 грн.

Такі діяння ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані як незаконне придбання, зберігання та збут вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, про що йому 23.04.2025 повідомлено про підозру.

Обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_4 доводиться зібраними у ході досудового розслідування доказами, частина з яких додана до клопотання.

Слідчий вважає, що існує ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, з корисливих мотивів, за який передбачено покарання у виді позбавлення воді від з до 7 років. На думку слідчого, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, у разі визнання його винним, неможливість ухилитись від кримінальної відповідальності, у підозрюваного є підстави для переховування.

Ризик, передбачений пунктом 2 частини 1 статті 177 КПК України слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_8 у разі застосування запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, матиме можливість знищити, змінити, спотворити, або приховати речові докази, які можуть доводити його причетність до вчинення кримінального правопорушення, а також може спілкуватися із особами, яким можуть бути відомі обставини вчинення кримінального правопорушення, відтак обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити ізолювання останнього від спілкування з даними особами.

Ризик незаконного впливу на свідків слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 , зловживаючи своїми зв`язками та відносинами, має можливість впливати на вже встановлених під час досудового розслідування свідків.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 може продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити новий умисний злочин, враховуючи, що він притягувався до кримінальної відповідальності за аналогічні злочини, хоча і є особою, яка на даний час не має судимостей.

На думку слідчого, застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам. Вік та стан його здоров`я не перешкоджають триманню останнього під вартою. Характер та фактичні обставини інкримінованого підозрюваному злочину - свідчать про його підвищену суспільну небезпеку.

Зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, обставини за яких він вчинений, слідчий просить визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Вважає, що внесення застави саме у такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, зупинення його злочинної діяльності.

Прокурор ОСОБА_9 клопотання слідчого підтримав. Надав пояснення, аналогічні викладеним у клопотанні. Також вказав, що у кримінальному провадженні проводилися НСРД, які також фіксували обставини, за яких відбувалися злочини. Контрольна закупка відбувалася під контролем правоохоронних органів. Між ним вони наданий час не розсекречені, тому він не може надати їх для ознайомлення. Крім того, орган досудового розслідування має інформацію, що до протиправної діяльності причетні й інші особи, тому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою унеможливить спілкування із ОСОБА_4 тощо.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти задоволення клопотання прокурора. Вважає, що підозра, яка пред`явлена його підзахисному є необґрунтованою та безпідставною, як і ризики, про які вказано у клопотання. У його підзахисного були проведені обшуки та доказів його причетності до злочинів не знайдено. Вказував на те, що такий захід також є занадто суровий, а застава - завелика. ОСОБА_4 має постійне місце роботи, проживання, одружений має 4 неповнолітніх дітей. Він не має наміру переховуватися, незаконно впливати на свідків тощо.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_4 під вартою та застосувати домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав захисника. Надав пояснення за змістом яких зазначив, що ремонтує автомобілі та працює на СТО у гаражному. Особа за прізвищем ОСОБА_10 , надавала йому для ремонту автомобіль та вони мали спілкування лише з цього приводу. Також вказав, що не має намірів переховуватися, здійснювати незаконний вплив на свідків, інших осіб, знищувати докази чи вчиняти злочини. Він має постійне місце проживання, проживає разом із дружиною, двома дітьми. Також має ще двох дітей від попереднього шлюбу. Просив відмовити у задоволенні клопотання.

Вирішуючи клопотання слідчого, заслухавши доводи прокурора та заперечення сторони захисту, дослідивши надані до клопотання матеріали, а також документи сторони захисту, надані у доведення заперечень, слідчий суддя приходить до наступного.

Щодо підсудності даного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.184 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Згідно із положеннями ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Наказом №765 від 18.04.2023 т.в.о. начальника Головного управління НП у м.Києві ОСОБА_11 «Про визначення місць розташування та проведення досудового розслідування відділів слідчого управління ГУНП у м. Києві», з метою вдосконалення організації роботи окремих відділів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві визначені місця знаходження органів досудового розслідування, які входять в структуру слідчого управління, службові приміщення в адміністративних будівлях за відповідними адресами. Зокрема відділ розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП України розміщений за адресою: м. Києві вул. Антоновича, 114 у м. Київі.

Постановою прокурора Київської міської прокуратури проведення досудового розслідування доручено слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві.

Постановою начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_12 від 02.04.2025, у даному кримінальному провадженні досудове розслідування доручено декільком слідчим. Старшим групи слідчих визначено старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 . Крім того даною постановою місцем проведення досудового розслідування визначено місце розташування службових приміщень в адміністративних будівлях за відповідними адресами у м.Києві: вул. Антоновича, 114; вул. Електриків, 25-Ж; вул. Володимирська, 15; бульвар Кольцова 22а; Бесарабська площа, 3.

З урахування викладеного, клопотання слідчим подано до Голосіївського районного суду м. Києва в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться відділ розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві, який входить у структуру органу досудового розслідування - слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві, що відповідає вимогам до ч.1 ст.184 КПК України.

Щодо суті вимог даного провадження.

Розгляд клопотання згідно з вимогами ч.2 ст.184КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Відповідно до вимог п. 1-5 ч. 1 та ч. 3 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України крім випадків, передбачених ч.6, 8 ст. 176 КПК України.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

23.04.2025 ОСОБА_13 , який не судимий в сил ст. 89 КК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберігання та збуті вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин без передбаченого законом дозволу, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 до 7 років.

У доведення обґрунтованості підозри слідчим до клопотання додані: протоколи допиту свідка ОСОБА_7 від 19.02.2025 та 08.03.2025, протоколи про використання заздалегідь ідентифікованих засобів від 08.03.2025, 14.03.2025; протокол огляду покупця від 08.03.2025, 14.03.2025; протоколи огляду місця події від 08.03.2025, 14.03.2025; протоколи допиту свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_15 від 08.03.2025, свідків ОСОБА_16 та ОСОБА_17 від 14.03.2025; висновки експерта від 25.03.2025 N? CE-19-25/18932-ВТХ за результатами судової вибухово-технічної експертизи; висновком експерта від 21.03.2025 N? CЕ-19/111-25/15255-БЛ за результатами судової вибухово-технічної експертизи; рапорти оперативних співробітників УСР у м. Києві ДСР НП України. Відомості, що містяться у вказаних документах дають підстави вважати, що відбувся збут вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових речових, який відбувався під контролем правоохоронних органів та у якому ОСОБА_4 виступав у ролі продавця. Тобто є підстави вважати, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 263 КК України сталося. Проаналізувавши та оцінивши надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя приходить до висновку, що вони доводять обставини, які свідчать при наявність обґрунтованої підозри, у вчинені ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, доводять факти та обставини, що можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Довід захисника, що підозра є необґрунтованою, спростовуються даними, що містяться у вищезазначених документах.

Слідчий суддя вважає, що тяжкість інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі, у сукупності с обставинами їх вчинення, даними про його особу, можуть бути підставою та мотивом вжиття підозрюваним заходів, спрямованих на переховування від органів досудового розслідування та суду.

Наведене слідчим у клопотанні обґрунтування, а також данні матеріалів досудового розслідування, які додані до клопотання, дають підстави дійти висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 буде має можливість вплинути на свідків, які можуть надати показання про обставини вчинення ним кримінальних правопорушень. Також є доведеним ризик того, що він буде намагатися знищити докази, що можуть доводити його винуватість у даному кримінальному проваджені, вчинити інше правопорушення.

Описана у клопотанні слідчого та повідомленні про підозру фабула кримінального правопорушення, у сукупності з фактичними даними, які містяться у доданих до клопотаннях матеріалах досудового розслідування, вказують на наявність вагомих доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 1 ст. 263 КК України, і такі докази є достатніми щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема запобіжного заходу.

Враховуючи тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, який відноситься до тяжких злочинів, обставини та спосіб його вчинення, безпосередню роль ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, соціальні зв`язки, судимостей не має в силу ст. 89 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою на даному етапі не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч.1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів на спеціальний рахунок з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваному, слідчий суддя враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється особа, майновий стан підозрюваного, його сімейний стан, інші дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Як встановлено вище, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, який є тяжким, а тому, враховуючи положення п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо нього, за загальним правилом, має визначатися у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, його суспільну небезпеку, обставини його вчинення, роль підозрюваного, наслідки, у сукупності з відомостями про особу ОСОБА_4 , слідчий суддя доходить висновку, що застава у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Саме такий розмір, на переконання слідчого судді, буде тим стимулюючим фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного певні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України. Строк дії таких обов`язків слід також визначити в межах строку досудового розслідування.

За наведених вище обставин, клопотання слідчого є таким, що підлягає задоволенню.

На підстав викладеного, керуючись ст. 131, 132, 176-1378, 182, 183, 184, 186, 193-194, 196, 197, 198, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів у межах строку досудового розслідування, а саме до 02 червня 2025 року (включно) взявши його під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_4 .

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка протягом дії ухвали може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний буде вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, з одночасним покладанням відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків:

- прибувати за викликом до прокурора, слідчого та слідчого судді на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого судді про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкуватись зі свідками у даному кримінальному провадженні з приводу обставин кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити на 2 місяці в межах строку досудового розслідування, а саме до 03.06.2025 включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст. 194 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1