печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС 3-го відділу (документування злочинів проти миру, людяності та ознак геноциду) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту ГСУ НП України ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий в ОВС 3-го відділу (документування злочинів проти миру, людяності та ознак геноциду) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту ГСУ НП України ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням, погодженим пркоурором третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України, та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, розслідується кримінальне провадження № 0000534 від 23.10.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. З ст. 332 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.06.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 332 КК України.

27.06.2024 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва за результатами клопотання відмовлено у задоволенні застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_9 .

Разом з цим, цією ж ухвалою слідчий суддя застосував відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання у період з 22-00 години до 06-00 години наступної доби, за виключенням надання невідкладної медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, на два місяці, а саме до 26.08.2024 включно та покладено наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КК України: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками, підозрюваними та іншими особами з приводу обставин вчиненого розслідуваних кримінальних правопорушень; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

02.08.2024 заступником Генерального прокурора ОСОБА_10 прийнято рішення про продовження строку досудового розслідування в указаному кримінальному провадженні до 3 місяців, а саме до 05.09.2024.

Однак, під час досудового розслідування встановлено, що застосований відносно ОСОБА_5 запобіжний захід не запобігає вищеописаним ризикам та не є таким, що сприймається підозрюваним як обов`язковим до виконання.

Так, підозрюваний ОСОБА_5 за допомогою своєї дружини ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка являється медичною сестрою кардіологічного центру Могилів-Подільського окружної лікарні інтенсивного лікування, здійснив незаконний вплив на працівників вищевказаного лікувального закладу, в результаті якого ними виготовлено медичну картку стаціонарного хворого на ім`я ОСОБА_5 та зазначено про наявність в останнього діагнозу «гіпертонічна хвороба», іцо не відповідає дійсності та підтверджується протоколами допитів медичних працівників.

Після чого, підозрюваний ОСОБА_5 , переслідуючи мету переховування від органу досудового розслідування та невиконання покладених на нього обов`язків, зокрема з`являтися за першою вимогою слідчого та суду, маючи недостовірні документи, в яких указані неправдиві відомості щодо стану здоров`я, неодноразово не прибував на виклики слідчого та суду за повістками, в тому числі не з`являвся за викликами Київського апеляційного суду, що підтверджується відповідними документами, які додано в обгрунтування даного клопотання. Тим самим, підозрюваний ОСОБА_5 систематично ухиляється від покладених на нього судом обов`язків.

Водночас з цим, не перестав існувати ризик, передбачений гі. З ч. 1 ст. 177 КГІК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване йому діяння може вчинити психологічний та фізичний тиск на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки підозрюваному відомі їх анкетні та контактні дані, а також останній знає інших осіб, які на даному етапі слідства допитані не були, зокрема невстановлених осіб, які причетні до протиправної діяльності, га тих, хто на даний час перебуває за кордоном, у тому числі на території Республіки Молдова, а отже, може вплинути на потенційні покази таких осіб.

Також, наявний ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, передбачених п.п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вказані ризики підтверджуються тим, що на даному етапі не встановленні всі кримінальні правопорушення, вчинені ОСОБА_5 , не встановленні всі учасники групи, а тому перебуваючи на волі останній може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які зможуть довести вчинення вказаного кримінального правопорушення, тим самим перешкодити проведенню досудового розслідування в кримінальному провадженню.

Також, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, володіючи відомостями досудового розслідування, які стали йому відомі під час проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій за його участі, може попередити невстановлених на даний час слідством осіб, які є учасниками організованої групи, з метою уникнення ними кримінальної відповідальності.

Крім того, ухвалою слідчого судді від 27.06.2024 ОСОБА_5 зобов`язано здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Стороні обвинувачення достеменно відомо, що ОСОБА_5 має наступні документи, які дають йому право на виїзд з України: паспорт громадянина Республіки Молдова НОМЕР_1 та паспорт громадянина Республіки Молдова для виїзду за кордон НОМЕР_2 .

Так, 27.06.2024, знаходячись в м. Києві, ОСОБА_5 частково виконав покладений на нього обов`язок, а саме: здав на зберігання паспорт НОМЕР_2 .

Цього ж дня, щодо здачі на зберігання паспорту НОМЕР_1 останній зазначив, що зобов`язується здати його на зберігання не пізніше 14 год. 00 хв. 28.06.2024 до Могилів-Подільського РВП ГУНИ у Вінницькій області. Однак, до цього часу вказаного паспорту так і не здав.

В ході додаткового допиту підозрюваний ОСОБА_5 зазначив, що не може віднайти зазначений паспорт, а також те, що з даного приводу він не звертався до жодного органу.

Така поведінка свідчить про умисне ухилення підозрюваним ОСОБА_5 від покладених на нього обовєязків та приховування речей і документів від органу досудового розслідування.

Підставою для зміни запобіжного заходу відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 200 КПК України, являються обставини які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, а саме порушення обов`язків покладеним слідчим суддею на підозрюваного ОСОБА_5 .

Враховуючи викладене, характер вчинення кримінальних правопорушень, особу підозрюваного, сторона обвинувачення вважає, що застосування до останнього більш м`якого запобіжного заходу ніж взяття під варту не забезпечить в повній мірі виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та не дасть змогу запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, а також не дасть можливості органу досудового розслідування досягти завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини

Так, метою, і застосування запобіжного заходу згідно зі ст. 177 КПК України, серед іншого, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від слідчого, прокурора чи суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; продовжити вчиняти кримінальні правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України у зміні запобіжного заходу на більш суровий.

Підозрюваний у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, його захисника, прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно з ч. 2 ст. 200 КПК України: у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, є серед іншого забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. При чому застосування концепції належної правової процедури являє собою складну багатоелементну систему. Він включає в себе якісне законодавство з вичерпним переліком випадків обмеження прав людини та чіткими умовами таких обмежень; компетентнісну складову - діяльність суб`єктів процесуальної діяльності, яка має відповідати нормам кримінального процесуального кодексу; процедури, спрямовані на вирівняння викривлень процесу, пов`язаних з недобросовісним виконанням процедурних приписів.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя, аналізуючи наявність чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, їх зменшення, збільшення чи появу нових, враховує, що з обставин, наведених в клопотанні, ризики, які були встановлені у вказаній вище ухвалі слідчого судді- не збільшилися, обставин, які б обумовлювали зміну запобіжного заходу на більш тяжкий, клопотання слідчого не містить і існування таких ризиків прокурорами в судовому засіданні не доведено.

Слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та одночасно такий запобіжний захід повинен бути обраний пропорційно до наявних ризиків та в світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав особи підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.

Варто зазначити, що застосований запобіжний захід відносно ОСОБА_5 є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак слідчий суддя не приймає доводи сторони обвинувачення з підстав, викладених вище.

На підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, слідчий суддя оцінив в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; дані про особу підозрюваного, та виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про залишення клопотання без задоволення.

Керуючись ст. 2, 8, 9, 22, 182, 183, 200, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС 3-го відділу (документування злочинів проти миру, людяності та ознак геноциду) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту ГСУ НП України ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1