Справа № 991/1847/25
Провадження 1-кс/991/1844/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_25 (далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_26,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні посадовими особами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) і Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) після отримання заяв про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

04.03.2025 до ВАКС надійшла скарга від 03.03.2025 голови громадської організації «Нон-Стоп» ОСОБА_1 (далі- скаржник) на бездіяльність посадових осіб САП стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_25 в судовій справі №991/1847/25 (провадження 1-кс/991/1844/25).

04.03.2025 до ВАКС надійшла скарга від 03.03.2025 того ж скаржника на бездіяльність посадових осіб НАБУ стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 далі-КПК і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_25 в судовій справі №991/1848/25 (провадження 1-кс/991/1845/25).

04.03.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС усі скарги об`єднані в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/1847/25 (провадження 1-кс/991/1844/25).

10.03.2025 здійснено судовий розгляд скарг.

2. Короткий виклад скарг та позицій учасників судового провадження.

2.1. В скарзі 1 скаржник просив: «1. Прийняти вказану скаргу до свого провадження. 2. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 23.02.2025 р. за вих. № 23/02/2025-1-2 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ст. 236, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 275, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України. 3. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника. 4. Довідково повідомити мене, голову ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 про результати судового розгляду, направивши ухвалу слідчого судді електронним та поштовим шляхом на електронну та поштову адреси, вказані у бланку скарги»,

що обґрунтовувалась зокрема таким «23.02.2025 р. за вих. № 23/02/2025-1-2 головою ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» - ОСОБА_1 , з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА», а саме , на офіційну електронну пошту Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України, а саме , було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.

На даний час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано…

Щодо злочинної діяльності ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 є екс-депутатом Київської міської ради VI скликання, керівник фракції ОСОБА_3 , був членом постійної комісії з питань бюджету та соціально-економічного розвитку. ГО «НОН-СТОП» встановлено, що ОСОБА_2 , діючи у змові з посадовими особами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), які зловживаючи службовим становищем, діючи в інтересах ОСОБА_2 , розробили злочинну схему з метою розтрати і привласнення бюджетних грошових коштів при виконанні договорів шляхом укладення угод з рядом підконтрольних ОСОБА_2 та його спільникам підприємств та основним напрямком діяльності яких є нерухомість, будівництво, право, видавнича та ресторанна діяльність, зокрема ПАТ «ВСЕУКРАЇНСЬКІЙ НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ ІНСТИТУТ АНАЛІТИЧНОГО ПРИЛАДОБУДУВАННЯ» (скорочено - «УКРАНАЛІТ») (). Крім того голова КМДА - ОСОБА_4 за попередньою змовою з директором Департаменту захисту довкілля та адаптації клімату КМДА - ОСОБА_5 , співвласницею фірми забудовника Stolitsa Group ОСОБА_6 та безпосереднього сприяння вище зазначеного ОСОБА_2 розробили злочинну схему, з метою надання дозволу на будівництво ЖК «Варшавський» з порушенням чинного національного законодавства, включаючи всі екологічні норми, що призвело до екологічної катастрофи, а саме пересихання озера Синє. Окрім цього проект забудови має велику кількість порушень, в тому числі відхилення від будівельних норм. Дана злочинна схема укривається головою КМДА, директором Департаменту захисту довкілля та адаптації клімату КМДА, працівниками ГУ ДПС у м. Києві та місцевими правоохоронними органами. Злочинна схема реалізується з метою відмивання бюджетних коштів, отримання неправомірної вигоди за здійснення незаконного будівництва з порушенням будівельних та екологічних норм, які в подальшому легалізуються шляхом ухилення від сплати податків. В місті Києві систематично відбуваються порушення містобудівного законодавства, зокрема через незаконні забудови, що здійснюються за сприяння посадових осіб Київської міської державної адміністрації та пов`язаних з ними суб`єктів господарювання. За вказаними фактами Громадською організацією "НОН-СТОП" здійснюється постійний моніторинг та аналіз діяльності зумнівних суб`єктів господарювання. Одним із таких суб`єктів є ТОВ БК «Інтергал-Буд» (), фактичним власником якого є ОСОБА_7 . Вказана компанія здійснює будівництво житлових комплексів із грубими порушеннями містобудівних норм, отримуючи дозвільні документи в обхід законодавчих вимог та без належних погоджень. Водночас існують обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_8 є фактичним партнером ОСОБА_9 , який в свою чергу є особою, що має значний вплив на розподіл земельних ресурсів та містобудівну політику в Києві. Саме через ці зв`язки забудовник отримує незаконне сприяння з боку органів державної влади та місцевого самоврядування, що дозволяє йому уникати відповідальності за численні порушення.Зокрема, одним із об`єктів незаконної забудови є ЖК CITY HUB, що споруджується на АДРЕСА_1 на земельній ділянці, де раніше було заплановано реконструкцію двох гуртожитків, що перебували у власності Академії МВС. У подальшому дані будівлі були демонтовані, а земля використана для будівництва житлового комплексу, що може свідчити про корупційні домовленості між забудовником та посадовими особами Міністерства внутрішніх справ України. Окрім того, у березні 2023 року в засобах масової інформації було оприлюднене журналістське розслідування щодо так званої «будівельної мафії Києва», до складу якої входять, зокрема, ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . Саме після публікації зазначених матеріалів Національне антикорупційне бюро України розпочало розслідування щодо ймовірних злочинних схем, пов`язаних із розподілом земельних ділянок у столиці. ТОВ «БК «ІНТЕРГАЛ-БУД» () зареєстроване за адресою: Україна, 01010, м. Київ, Печерський район, вул. Князів Острозьких, буд. 8. Керівником компанії є ОСОБА_13 . Також, слід звернути увагу, на ще одного учасника злочинного угрупування - ОСОБА_14 - заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень у сфері цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації та крім того є функціонером земельних схем Комарницького. За наявними даними, він входить до складу злочинної групи, що діє спільно з іншими особами для здійснення корупційних схем і незаконного привласнення державних коштів. Нещодавно ОСОБА_15 був звільнений із СІЗО під заставу у розмірі 15 мільйонів гривень. Варто зазначити, що гроші за його звільнення були занесені його «друзями» - співучасниками, які, очевидно, беруть участь у змові з метою уникнення кримінальної відповідальності. Його поведінка та продовження кримінальної діяльності вказує на впевненість у своїх діях і свідчить про готовність продовжувати співпрацю із злочинними колами для забезпечення власних інтересів. Його звільнення за заставу, кошти для якої надходять від осіб його оточення, викликає серйозні підозри у незаконному походженні фінансів і потребує ретельного розслідування відповідними органами. В рамках розслідування злочинної діяльності організованої групи осіб, пов`язаної з масштабними земельними махінаціями в місті Києві, детективами Національного антикорупційного бюро України проведено обшуки у ОСОБА_9 , а також у низки посадових осіб Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації та комунальних підприємств. Зібрані докази свідчать про функціонування корупційної схеми, до якої були залучені: ОСОБА_16 , голова Постійної комісії Київради з питань містобудування, архітектури та землекористування, який виконував роль партнера ОСОБА_9 , забезпечуючи ухвалення рішень щодо земельних питань на користь зацікавлених осіб. ОСОБА_17 , депутат Київської міської ради, член земельної комісії, що виступала довіреною особою Комарницького у вирішенні питань щодо землекористування. ОСОБА_18 , перший заступник голови та начальник відділу земельних відносин КП «Спецжитлофонд», що сприяв реалізації злочинних схем у сфері виділення земельних ділянок. ОСОБА_19 , депутат Київради, заступник голови Бюджетної комісії, який також причетний до ухвалення рішень, що сприяли незаконному розпорядженню земельними ресурсами столиці. Інші посадові особи Київради та КМДА, що виконували ключові функції у реалізації корупційних схем, серед яких довірена особа Комарницького - ОСОБА_20 , яка координувала дії учасників угруповання. Слідством зафіксовано численні епізоди зловживання владою та службовим становищем, зокрема незаконне надання земельних ділянок під забудову без належних погоджень, ухилення від сплати пайових внесків, заниження вартості оренди комунальної землі, а також сприяння у прийнятті рішень на користь зацікавлених забудовників. Встановлено, що НАБУ отримало аудіо- та відеоматеріали, записані в офісі ОСОБА_9 у бізнес-центрі IQ, які підтверджують його безпосередню координацію злочинних дій. Водночас слід врахувати, що корупція у Києві не обмежується лише діяльністю зазначених осіб. Протягом останніх років у столиці діяла масштабна мережа осіб, які через свої службові повноваження систематично розкрадали бюджетні кошти, зловживали владою та сприяли незаконним оборудкам у сфері землекористування та будівництва. Серед осіб, які також мають бути перевірені правоохоронними органами на предмет можливої причетності до корупційних схем, варто відзначити: ОСОБА_21 , колишнього заступника голови КМДА; Петра Пантелєєва, заступника голови КМДА з питань ЖКГ; ОСОБА_22 , екс-директора Департаменту містобудування та архітектури; ОСОБА_23 , керівника Департаменту земельних ресурсів КМДА; ОСОБА_24 , голову правління КП «Житлоінвестбуд-УКБ»; Інших керівників департаментів, комунальних підприємств та структурних підрозділів міської адміністрації, які протягом понад 10 років забезпечували функціонування корупційної системи в Києві».

2.2. В скарзі 2 скаржник просив: «1. Прийняти вказану скаргу до свого провадження. 2. Зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Спеціалізованої антикорупційної прокуратури України внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 від 23.02.2025 р. за вих. № 23/02/2025-1-5 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ст. 236, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 275, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України. 3. Розглянути вказану скаргу в найкоротші строки без участі скаржника. 4. Довідково повідомити мене, голову ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_1 про результати судового розгляду, направивши ухвалу слідчого судді електронним та поштовим шляхом на електронну та поштову адреси, вказані у бланку скарги», що обґрунтовувалось твердженнями, тотожними твердженням скарги 1.

2.3. В судове засідання попри здійснений належним чином виклик скаржник не прибув, не надіславши з цього приводу будь-яких заяв. З метою дотримання розумних строків судового провадження, слідчий суддя визнав можливим здійснити судовий розгляд без участі скаржника, також враховуючи його клопотання про таке. Відповідно до частини 4 статті 107 КПК фіксування судового розгляду скарги за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Представники САП і НАБУ як органів, гіпотетична бездіяльність яких оскаржувалась, попри належним чином повідомлення про судове засідання в таке не прибули, що відповідно до частини 3 статті 306 КПК не перешкоджало судовому розгляду.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Частиною 1 статті 11 КК визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з частиною 1 статті 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 2 чинного Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 17.08.2023 №231 зі змінами, визначено, що до Реєстру вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність тощо.

Згідно з пунктом 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, зробленого у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (ККС ВС) від 30.09.2021 в справі №556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що скаржник направив заяви про кримінальні правопорушення електронною поштою: - 23.02.2025 №23/02/2025-1-2 до САП, - 23.02.2025 №23/02/2025-1-1 до НАБУ, відтак скаржником не пропущено визначений КПК строк на подання скарги.

3.4. Норми, які відносять справи до предметної підсудності ВАКС, у тому числі за скаргами на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, визначаються статтею 33-1 КПК із урахуванням статті 216 КПК.

Згідно із статтею 33-1 КПК ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК, а саме: статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК. Слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини 1 цієї статті.

Частиною 5 статті 216 КПК визначено, що детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) кримінальне правопорушення вчинено: - Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; - державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»; - депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; - суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; - прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру»; - особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище; - військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; - керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 КК або у пункті 1 цієї частини.

Кримінальний кодекс України в примітці до статті 45 визначив вичерпний перелік корупційних кримінальних правопорушень, який розширеному тлумаченню не підлягає. Так, примітка статті 45 КК визначає, що корупційними кримінальними правопорушеннями вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2, 366-3 цього Кодексу.

Відтак слідчий суддя повинен з`ясувати чи відомості, викладені в скарзі, мають ознаки корупційних кримінальних правопорушень, які належать до підслідності НАБУ і як наслідок САП, адже корупційні кримінальні правопорушення можуть бути підслідними, окрім НАБУ, й іншим органам досудового розслідування.

3.5. Кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 364, 368, 369 КК, належать до корупційних кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ та підсудних ВАКС, тоді як кримінальні правопорушення, передбачені статтями 209, 236, 255, 275, 365 не належать до таких.

Разом з тим, згідно з частиною 1 статті 216 КПК, слідчі органів Національної поліції (далі - НП) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Також згідно з пунктом 3 частини 3 статті 216 КПК, детективи органів Бюро економічної безпеки України (БЕБУ) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини 3 цієї статті) та 364 КК, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від п`ятисот до двох тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи НАБУ.

Враховуючи вищенаведене, статтею 216 КПК визначена диференційована підслідність кримінального правопорушення, передбаченого статтями 191 і 364 КК, залежно від встановленого законом на час вчинення таких кримінальних правопорушень конкретного розміру його предмета або завданої ним шкоди, а саме - органам Національної поліції (розмір предмета або завданої шкоди до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб), БЕБУ (розмір предмета або завданої шкоди 500-2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) та НАБУ (розмір предмета або завданої шкоди понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

Відтак підслідність кримінальних проваджень НАБУ та відповідно можливість здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191 і 364 КК, а також статтями 368 і 369 КК, окрім іншого, обумовлена конкретним розміром предмета такого кримінального правопорушення або розміром завданої ним шкоди, встановленого законом на час його вчинення, що вимагає ретельного належного обґрунтування такого розміру.

При цьому слідчий суддя бере до уваги правову позицію, викладену в ухвалі від 14.12.2021 Касаційного кримінального суду ВС у справі №991/4989/21, а саме, що «Законодавець не ототожнює підслідність НАБУ і підсудність Вищого антикорупційного суду», тобто здійснення НАБУ досудового розслідування не означає автоматичної підсудності будь-якої справи ВАКС.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 №3460-IX та статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» від 19.11.2024 № 4059-IX установлено у 2024-2025 роках такий прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028 гривень, й відтак розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 191 чи 364 КК, або розмір завданої ним шкоди, для можливості кваліфікації діяння як кримінального правопорушення для підслідності НАБУ, а в подальшому здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС у 2024-2025 роках в будь-якому разі повинен становити не менше 6 056 000 грн. (3028 грн. х 2000).

Розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 368 чи 369 КК, для можливості кваліфікації діяння як кримінального правопорушення для підслідності НАБУ, а в подальшому здійснення судового контролю слідчими суддями ВАКС, у 2024-2025 роках в будь-якому разі повинен становити не менше 1 514 000 грн. (3028 грн. х 500).

Проте в заяві скаржника до САП І НАБУ від 23.02.2025 не зазначено жодних відомостей про конкретний розмір предмету кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364, 368, 369 КК, чи про розмір завданої шкоди.

Також зі змісту заяв до САП і НАБУ і скарг не вбачається жодних конкретних ознак зловживання службовим становищем згаданими в них особами та реального заподіяння істотної шкоди або тяжких наслідків охоронюваним законом правам та інтересам держави чи скаржника, тобто не наведено ознак складу корупційних кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364, 368, 369 КК, що свідчить про відсутність хоча б однієї ознаки підслідності, передбаченої пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК.

Таким чином, скаржник, хоч і заявляв про вчинення корупційних кримінальних правопорушень, тобто про наявність гіпотетичних умов підслідності НАБУ, проте не навів будь-яких переконливих аргументів, які б у своїй сукупності переконували б щодо реального існування ознак кримінальних правопорушень.

Відтак судом встановлено, що зі змісту заяв скаржника до САП і НАБУ про вчинення кримінальних правопорушень та з наявних матеріалів не вбачається достатніх об`єктивних вагомих обставин вчинення будь-яких кримінальних правопорушень. Окрім того, скаржник посилається на вчинення кримінальних правопорушень, проте викладені обставини не свідчать про їх ймовірність і доводи скаржника не є достатніми для отримання зазначеного вище висновку, не потребують перевірки засобами кримінального процесу, а тому такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Загалом слідчий суддя вважає, що ініціювання скаржником кримінального переслідування службових осіб має ознаки наміру використання самого факту гіпотетичного внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень та подальшого здійснення досудового розслідування, під час якого будуть обмежуватись права та свободи таких осіб, винятково із метою тиску на них.

3.6. Відповідно до частини 2 статті 307 КПК, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З огляду на те, що скаржником не доведено обов`язок посадових осіб САП і НАБУ внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень та як наслідок їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за наслідками надходження заяв про кримінальні правопорушення, в задоволенні скарги належить відмовити.

Керуючись статтями 33-1, 216, 303-309, 369-372, 532 КПК суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарг ОСОБА_1 від 04.03.2025 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні посадовими особами САП і НАБУ відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання заяв про вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено 10.03.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_25 _________________