Справа № 991/656/25
Провадження 1-кс/991/657/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 січня 2025 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_3 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність детектива, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та

ВСТАНОВИВ:

1.27 січня 2025 року на електронну пошту Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_1 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за його заявою від 21 січня 2025 року.

1.1.21 січня 2025 року ОСОБА_1 на офіційну електронну пошту НАБ України (ІНФОРМАЦІЯ_2) направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення.

1.2.На теперішній час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені.

1.3.Відповідно до змісту скарги, 21 січня 2025 року заявником було подано до Національного антикорупційного бюро України заяву, про факт злочинної (як вважає заявник), діяльності посадових осіб та колишнього першого заступника Міністра юстиції ОСОБА_2 , які підготували висновок Міністерства юстиції України за результатами правової експертизи проекту Закону України «Про особливості управління об`єктами державної власності в лісовій галузі та порядок утворення та діяльності спеціалізованого державного лісогосподарського акціонерного товариства «Ліси України», підписаний 15 березня 2024 року ОСОБА_2 без усунення недоліків вказаних у висновку від 22 лютого 2023 року, який підписано Міністром юстиції України.

В заяві йшлося про те, що посадовими особами та першим заступником Міністра юстиції України ОСОБА_5 не перевірено погодження висновку. Мінфіном, Мінекономіки, ДРС, Мінцифри, Мінсоцполітики, Мінінфраструктури, МВС, Національною поліцією, Фондом державного майна, у висновку не враховано 1) рішень обласних рад, в яких обґрунтовано суперечність норми, яка передбачає фактичне вилучення з комунальної власності земельних ділянок лісогосподарського призначення комунальних лісогосподарських підприємств; 2) статті 13 Конституції України, положень Цивільного кодексу України; 3) відсутність повноважень у Держлісагентства на розроблення проекту Закону України, що може свідчити про зловживання владою або службовим становищем. Такі дії кваліфіковано заявником за ст. 364 КК України.

2. ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, просив подану ним скаргу розглянути за його відсутності (п. 2 прохальної частини скарги).

2.1.У судове засідання викликався представник НАБ України. Бюро не забезпечило явку свого представника, про причини неявки слідчого суддю не повідомлено.

2.2.Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності заявника та представника органу, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду поданої скарги.

3.Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що подана скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення та отримання такої заяви прокурором.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

3.1. Дослідивши додані до скарги матеріали, слідчий суддя встановив такі факти та обставини:

- 27 січня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність детектива НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 21 січня 2025 року;

- до матеріалів скарги додано відомості про направлення заяви від 21 січня 2025 року зі змісту яких слідує, що 21 січня 2025 року о 07:38 год з електронної поштової скриньки «ІНФОРМАЦІЯ_1» на електронну поштову скриньку «ІНФОРМАЦІЯ_2» направлено електронний лист із вкладеннями;

- відомості про отримання НАБ України вказаного вище електронного листа із вкладеннями у матеріалах справи відсутні; долучений знімок екрану технічного пристрою такої інформації не містить.

Статтею 11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» встановлено, що електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу. Якщо попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу не визначено порядок підтвердження факту одержання електронного документа, таке підтвердження може бути здійснено в будь-якому порядку автоматизованим чи іншим способом в електронній формі або у формі документа на папері. Зазначене підтвердження повинно містити дані про факт і час одержання електронного документа та про відправника цього підтвердження. У разі ненадходження до автора підтвердження про факт одержання цього електронного документа вважається, що електронний документ не одержано адресатом.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_1 у цьому випадку підтверджено лише факт відправлення електронного повідомлення із вкладенням (заявою про вчинення кримінального правопорушення від 21 січня 2025 року) з електронної поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на електронну поштову скриньку « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Як зазначалось раніше, бездіяльність детектива, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, настає після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. З огляду на встановлені у ході судового засідання обставини та факти, наявні у справі матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність бездіяльності уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у зв`язку з чим відмовляє у задоволенні скарги.

4.Крім цього, стосовно скарги ОСОБА_1 слідчий суддя зазначає таке. Частиною 2 статті 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про злочин від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

4.1.У заяві про злочин ОСОБА_1 стверджує про наявність у діях посадових осіб та колишнього першого заступника міністра юстиції України ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, у зв`язку з свідомим порушенням вимог законодавства під час підготовки та підписання висновку за результатами правової експертизи проекту Закону України «Про особливості управління об`єктами державної власності в лісовій галузі та порядок утворення та діяльності спеціалізованого державного лісогосподарського акціонерного товариства «Ліси України» від 15 березня 2024 року № 41168/36880-11-24/8.2.2.

Втім слідчий суддя не погоджується із такими доводами та зауважує таке.

Об`єктивна сторона зловживання владою або службовим становищем (ч. 1 ст. 364 КК України) має три обов`язкові ознаки: діяння - використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що полягає у певних діях або бездіяльності суб`єкта; наслідки, що виявляються у завданні істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам; причинний зв`язок між діянням та наслідками. Суб`єктивна сторона означеного злочину характеризується прямим умислом та спеціальною метою - одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи іншої фізичної або юридичної особи. Відсутність хоча б однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу злочину, передбаченого ст. 364 КК України.

Відповідно до пунктів 3) та 4) Примітки до ст. 364 КК України, істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян; тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Таким чином, відповідальність за ст. 364 КК України наступає виключно у разі спричинення матеріальної шкоди у визначеному законом розмірі. У своїй заяві та скарзі ОСОБА_1 не доведено завдання істотної шкоди чи спричинення тяжких наслідків за результатом підготовки та підписання висновку за результатами правової експертизи проекту Закону України. Ба більше, на переконання слідчого судді, сам по собі факт підготовки та підписання такого висновку не здатен напряму завдати істотну шкоду чи спричинити тяжкі наслідки, які мають матеріальний (грошовий) вимір.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що за наведених в заяві ОСОБА_1 обставин, в діях зазначених у заяві осіб відсутній один з елементів об`єктивної сторони злочину, передбаченого ст. 364 КК України, а відтак така заява не містить відомостей про наявність складу кримінального правопорушення та не може бути підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, подана ОСОБА_1 заява про кримінальне правопорушення не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, наведеного у ній.

5.З урахуванням викладеного, у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя постановив:

1.У задоволенні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність детектива, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

2.На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

3.Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_3