Справа №760/2882/25 1-кс/760/2391/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року слідчий суддя Солом'13.02.2025янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Солом`янського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,

встановив:

Скаржник в порядку ст. 303 КПК України звернулась до слідчого судді із вказаною скаргою, в якій просить зобов`язати начальника Солом`янського УП ГУНП у м. Києві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою №50, визнати її потерпілою та надати їй направлення на проходження судово-медичної експертизи.

Скаржник та прокурор були повідомлені про дату та час судового засідання, але в судове засідання не з`явились.

Скаржником було подано заяву про розгляд скарги за її відсутності.

З огляду на те, що учасники провадження повідомлені належним чином, враховуючи строк розгляду скарги, який встановлений нормами КПК України, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд за відсутності учасників.

Слідчий суддя, дослідивши зміст скарги та долучену до скарги матеріали, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п.1.ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Зі змісту ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Як вбачається із заяви №50, вбачається, що близько 2 години ночі 17 січня 2025 року ОСОБА_3 , яка лежала, щось вдарило по голові, від чого вона злякалась та підскочила та відчула як почало запливати ліве око. Лікарем офтальмологом встановлено діагноз - глаукома лівого ока. Зазначає, що до замаху у неї глаукоми ніколи не було. Вважає, що на її життя було здійснено замах головою ОСББ ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з квартири №68 , оскільки у ОСОБА_6 в квартирі встановлена система новітніх технологій, біохімлабораторія та постійно працює високочастотний генератор, який виробляє ЕМИ, та які ОСОБА_6 направляє на квартиру заявниці. Вважає, що вночі, 17 січня 2025 року її вбивали опроміненням.

Втім, на думку слідчого судді, викладені у повідомлені ОСОБА_3 обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, оскільки не містять даних, на підставі яких можливо встановити склад кримінального правопорушення про який зазначає заявниця, підслідність/підсудність можливого кримінального правопорушення, яке в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про його вчинення.

Як вбачається з самої заяви, у ній не наведено жодних конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, про які вона зазначає у своїй заяві, а її твердження про наявність у діях голови ОСББ та мешканців квартири № 68 , які є сусідами заявниці, ознак кримінального правопорушення, вчиненого за викладених у заяві обставин, ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності їх дій та надуманості впливу на фізичний стан скаржниці. Тобто, заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На думку слідчого судді, зазначені у заяві обставини, серед іншого, позбавляють можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності суб`єктів складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Солом`янського УП ГУНП у м. Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення головою ОСББ Яхно та його заступником ОСОБА_5 відсутні, а тому у задоволенні вимог за скаргою ОСОБА_3 слід відмовити.

На підставі викладеного, з метою обмеження безпідставного впливу на діяльність спеціальних суб`єктів, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Солом`янського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1