Справа № 404/1262/25
Номер провадження 1-кс/404/435/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

І. Суть скарги:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просила:

- зобов`язати уповноважену особу Кропивницкого РУП ГУНП в Кіровоградській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 01.02.2025;

- витребувати матеріали перевірки заяви від 01.02.2025.

Скаргу мотивувала тим, що 01.02.2025 ОСОБА_3 звернулася до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, слідчим Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , а також прокурором, під час розслідування кримінального провадження №10000119, однак відомості до ЄРДР не внесені.

II.Позиції сторін.

В судовому засіданні 12.02.2025 ОСОБА_3 вимоги скарги підтримала, вказала на наявність підстав для її задоволення.

Зазначила, що розслідування кримінального провадження №10000119 триває з 2021 року. Слідчий Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , який входить до групи слідчих у вказаному кримінальному провадженні ігнорує ухвали слідчих суддів, зволікає з проведенням слідчих дій, свідомо порушує права заявниці, як потерпілої, не надає для ознайомлення матеріали кримінального провадження. Про вказані факти було повідомлено начальника відділу поліції.

Слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_5 приховують злочини посадових осіб ЦБПД в Кіровоградській області, які є предметом розслідування кримінального провадження №10000119.

Під час розгляду скарги в частині витребовування матеріалів перевірки за її заявою про вчинення кримінального правопорушення з Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 поклалася на розсуд суду. Клопотання ОСОБА_3 в цій частині слідчим суддею задоволено та оголошено перерву у розгляді скарги до 17.02.2025.

Судове засідання, призначене на 17.02.2025, не відбулось у зв`язку із заявленим скаржницею відводом слідчому судді.

20.02.2025 ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчому судді відмовлено.

21.02.2025 через канцелярію суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про розгляд всіх її скарг у режимі відеоконфренції.

Вищевказане клопотання задоволено слідчим суддею та постановлено ухвалу від 24.02.2025 про проведення судового засідання, призначеного на 25.02.2025 на 11-00 год., в режимі відеоконференції з Олександрівським районним судом Кіровоградської області.

Проте, в зазначені дату, час та місце належним чином повідомлена ОСОБА_3 , не з`явилась до приміщення Олександрівського районного суду Кіровоградської області, як і до Кіровського районного суду м. Кіровограда, про поважність причин неявки не повідомила, клопотань про відкладення розгляду скарги не подала.

Слідчим суддею призначено наступне судове засідання на 10-30 год. 03.03.2025. Ухвалою від 26.02.2025 задоволено клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 03.03.2025 на 10-30 год., в режимі відеоконференції з Олександрівським районним судом Кіровоградської області. В призначену дату, час та місце скаржниця знову не з`явилась, про поважність причин неявки не повідомила, клопотань про відкладення розгляду скарги не подала.

Представник Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області та прокурор Кропивницької окружної прокуратури про розгляд скарги повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог за поданою скаргою.

13.02.2025 на електронну пошту суду від т.в.о. заступника начальника підполковника поліції ОСОБА_6 на запит слідчого судді надано копію матеріалів ЄО №4899 від 01.02.2025 за заявою ОСОБА_3 . Також по тексту листа зазначено, що перевірка наразі триває, з`ясовуються усі обставини події.

25.02.2025 на електронну пошту від начальника відділу превенції Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_7 надано копію рапорту старшого ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 , згідно зі змістом якого вказано, що звернення ОСОБА_3 помилково надійшло до відділу превенції, та буде направлене за належністю.

II.Кримінально-процесуальне законодавство.

Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 (далі - наказ № 298), згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

ІІІ. Щодо розгляду справи за відсутності учасників провадження.

Відповідності до ч. 2,3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом (ч. 1 ст. 22 КПК України).

Відповідно до КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Однак, скаржниця жодних дій щодо повідомлення суд про причини неявки не здійснила.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України, за наслідками розгляду скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, ухвала слідчого судді може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Крім того, у випадках, передбачених ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга, подана в порядку ст. 303 КПК України, повертається особі, яка її подала, а у випадку, зазначеному у ч. 4 ст. 304 КПК України, по такій скарзі слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження.

Зважаючи на викладене та те, що з часу надходження слідчому судді даної скарги минув досить тривалий час, наразі на території України запроваджено воєнний стан, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя скаржника, враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність скаржника. Тим паче, свою позицію щодо даної скарги, ОСОБА_3 висловила в судовому засіданні 12.02.2025.

Неявка в судове засідання належним чином повідомлених слідчого та прокурора не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог за поданою скаргою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді.

Як вбачається зі змісту скарги та доданих до неї документів, заявник оскаржує бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 щодо можливих протиправних дій слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 під час розслідування кримінального провадження №10000119.

В заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 вказала, що слідчий Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 під час розслідування кримінального провадження №10000119, не виконує ухвали слідчих суддів, ігнорує вказівки прокурора, свідомо порушує права заявниці, як потерпілої. Про вказане свавілля слідчого ОСОБА_3 повідомила начальника.

Також, у прохальній частині заяви просила внести відомості до ЄРДР відносно прокурора ОСОБА_5 та слідчого ОСОБА_4 , які приховують злочини посадових осіб ЦБПД в Кіровоградській області.

За вищенаведеного вважає, що в діях слідчого та прокурора, вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 365, 367, 382 КК України.

Заслухавши думку скаржника, висловлену в судовому засіданні 12.02.2025, дослідивши матеріали скарги, копію заяви про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає таке.

Згідно з ч.1 ст.2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Аналізуючи положення ст. 214 КПК України та наказу №298 слідчий суддя зазначає, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі N?818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Така позиція узгоджується з правовою позицією, що висловлена Другою судовою палатою ККС ВС у постанові від 30 вересня 2021 року, справа N?556/450/18, провадження N? 51-4229км20.

Отже, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім?ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

На переконання слідчого судді, заява ОСОБА_3 від 01.02.2025 за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), які мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а зміст заяви вказує фактично на незгоду заявника з діями та рішеннями слідчих і прокурорів під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні та незадоволення заявника з тим, як проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №10000119.

При цьому, скаржник не вказала, які саме ухвали слідчого судді та ким не виконані, не зазначено дату прийняття та номер справи, що дало б можливість ідентифікувати судове рішення, не надано їх копії.

Будь-яких фактичних об`єктивних даних з посиланням на докази, які б свідчили про ознаки кримінального правопорушення, скаржником не зазначено, що позбавляє процесуальних підстав вважати цю заяву саме заявою про злочин. При цьому слід зазначити, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Доводи заявника ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин, та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій за будь-якою зі статей Кримінального кодексу України.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Незаконне втручання в діяльність слідчого як з боку керівника органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, інших учасників кримінального провадження, так і з боку органів та осіб, які не є учасниками кримінального провадження, є неприпустимим.

Учасники кримінального провадження, зокрема, потерпілий, можуть заявити клопотання про виконання певних дій і прийняття певних рішень. І якщо вони відповідають інтересам ефективного проведення досудового розслідування, виконання завдань досудового розслідування і всього кримінального провадження, то мають бути задоволені самим слідчим чи керівником органу досудового розслідування, чи прокурором або слідчим суддею.

Згідно зі ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.

Слідчий суддя враховує те, що в кримінальному провадженні №10000119, ОСОБА_3 є потерпілою та в силу ст. 55 КПК України, користується своїми процесуальними правами в межах, визначених процесуальним законом, а відтак, доступ до правосуддя останній забезпечено.

В той же час, відповідно до положень ст.ст. 303-307 КПК України, рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, можуть бути оскаржені слідчому судді місцевого суду згідно з положеннями судового розгляду, передбаченими ст.ст. 318-380 КПК України.

Окрім того, ОСОБА_3 не позбавлена можливості ініціювати службове розслідування, підставою для призначення якого є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищевикладене, факти означені ОСОБА_3 по тексту заяви про вчинення кримінального правопорушення розглядаються в межах кримінального провадження №10000119, або ж під час службового розслідування, а не шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Отже, наведені у заяві ОСОБА_3 факти щодо вчинення кримінального правопорушення не містять об`єктивних даних, передбачених ст. 214 КПК України, які дійсно свідчать про ознаки злочину. А тому її заява за своїм змістом і суттю не є повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень, а викладені в ній доводи зводиться до незгоди з тактикою проведення досудового розслідування, а також з рішеннями прийнятими слідчим під час розслідування кримінального провадження та після прийняття рішення про його закриття.

Крім того, ОСОБА_3 у своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення вказує на вчинення слідчим Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 365, 367 КК України.

Відповідно до ст. 364 КК України передбачено кримінальну відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Згідно зі ст. 367 КК України передбачено кримінальну відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Статтею 365 КК України передбачена кримінальна відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб

Однак, заява ОСОБА_3 не містить конкретних даних, які б вказували на наявність у діях слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області та прокурора, саме кримінальних правопорушень (суспільно небезпечного діяння), не зазначено про завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам особи.

В той час, як зазначені кримінальні порушення належать до злочинів із матеріальним складом, які визнаються закінченими із моменту заподіяння істотної шкоди.

При цьому, за наявності відкритого кримінального провадження оцінку досудового розслідування може надавати слідчий суддя під час розгляду відповідних скарг, заяв та матеріалів вказаного кримінального провадження, а потерпіла вправі оскаржити відповідні дії чи бездіяльність в порядку та у спосіб, визначений КПК України.

Таким чином, для внесення відомостей до ЄРДР, заява про вчинення кримінального правопорушення повинна містити конкретні відомості, які в ході досудового розслідування орган досудового розслідування зобов`язаний їх перевірити.

Натомість ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінального правопорушення не зазначає будь-які конкретні дії з боку будь-яких службових осіб, які б могли об`єктивно свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що у свою чергу виключає можливість внесення відомостей до ЄРДР за будь-якою статтею КК України.

Слідчий суддя вважає, за необхідне роз`яснити, що відповідно до ст. 308 КПК України ОСОБА_3 під час досудового розслідування, має право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування, а не ініціювати питання внесення відомостей до ЄРДР відносно слідчих.

Дану скаргу подано належною особою, та слідчий суддя вважає, що строки подачі скарги не пропущені.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Слідчий суддя Кіровського ОСОБА_1

районного суду

м.Кіровограда