Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/2823/2024 У Х В А Л А
25.07.2024р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Херсонській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки Республіки Казахстан, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, яка не є депутатом ради будь якого рівня, тимчасово не працюючої,
Згідно повідомлення про підозру, громадянка України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у м. Херсон, діючи з прямим умислом та передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, реалізуючи свої амбіції шляхом зайняття керівної посади (точний час, дату та місце досудовим розслідуванням не встановлено), але не пізніше липня 2022 року обійняла посаду пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій т.зв. (дослівно мовою оригіналу) «Начальника управления Пенсионного фонда в городе Херсоне», яке є структурним підрозділом т.зв. «Пенсионного фонда Херсонской области» у структурі т.зв. «Военно-гражданской администрации Херсонской области», на якій працювала до часу деокупації 11.11.2022 міста Херсона.
На вказаній посаді ОСОБА_6 користуючись організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями: організовувала набір співробітників до вказаного незаконного органу влади, призначення їх на посади та подальше навчання, проведення семінарів у т.зв. «Военно-гражданской администрации Херсонской области», з питань пенсійного забезпечення населення на тимчасово окупованій території Херсонської області; - надавала на погодження до т.зв. «Пенстонного фонда Херсонской области» штатний розпис структурного підрозділу т.зв. «Управления Пенсионного фонда в городе Херсоне»; організовувала роботу підлеглих працівників з прийом громадян у сервісному центрі т.зв. «Пенсионнм фонде Херсонской области»; організовувала матеріальне-технічне, правове та фінансове забезпечення діяльності т.зв. «Управления Пенсионного фонда в городе Херсоне»; організовувала облік осіб пенсійного віку та видачу пенсій у розмірі 10 тис. російських рублів; погоджувала пенсійні виплати громадянам та підписувала установчі документи.
Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України колабораційна діяльність, тобто добровільне зайняття громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначив, що підозрювана ОСОБА_6 будучи викликаною для допиту в якості підозрюваної, у призначений час та місце без поважних причин не з`явилася і про причини своєї неявки не повідомила. Дані обставини свідчать, про те, що підозрювана переховується від органу досудового розслідування.
У зв`язку з неприбуттям підозрюваної на неодноразові виклики до слідчого та переховуванням останньої від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а також у зв`язку з тим, що на даний час підозрювана перебуває на території тимчасово окупованої Херсонської області, де продовжує вчиняти злочинні дії, постановою від 20.07.2024 оголошено її розшук.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків інших можливих підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник заперечив проти задоволення клопотання з огляду на неможливість узгодити спільну позицію з підозрюваною.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Станом на 22.07.2024 підозрювана ОСОБА_6 на виклики слідчого не з`явилася, про причини своєї неявки не повідомила. Згідно наявних у матеріалах кримінального провадження даних підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, і на даний час перебуває на тимчасово окупованій території України.
За наявною інформацією оперативних підрозділів СБ України, ОСОБА_6 у листопаді 2022 року, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, виїхала на тимчасову окуповану територію України, де перебуває по теперішній час.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.
Така під озра є обґрунтованою та підтверджується протоколом огляду приміщення будівлі ГУ Пенсійного фонду України в Херсонські області від 02.05.2024, під час якого встановлено та вилучено документи, які підтверджують зайняття ОСОБА_6 посаду «Начальника городского отделения Пенсионного фонда г. Херсона»; допитом громадянки України ОСОБА_7 , яка показала, що ОСОБА_6 , працювала у незаконно створеному органі окупаційної влади «Городском управлении Пенсионного фонда г. Херсон»; допитом громадянина України ОСОБА_8 , який показав, що ОСОБА_6 , працювала у незаконно створеному органі окупаційної влади «Городском управлении Пенсионного фонда г. Херсон»; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, проведеними із свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , у ході чого останні впізнали ОСОБА_6 , як особу, про яку вони давали покази, що вона працювала у незаконно створеному органі окупаційної влади «Городском управлении Пенсионного фонда г. Херсон»; висновком експерта, що підтверджує виконання ОСОБА_6 , її функціональних обов`язків на посаді « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; протоколом огляду від 20.06.2024, а саме відкритого ресурсу мережі Інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 на якому міститься інформація стосовно незаконно утвореного органу окупаційної влади - «Пенсионного фонда Херсонской области»; матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваній, характеру вчиненого кримінального правопорушень, пов`язаного із добровільним зайняттям посади пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій т.зв. (дослівно мовою оригіналу) «Начальника управления Пенсионного фонда в городе Херсоне», яке є структурним підрозділом т.зв. «Пенсионного фонда Херсонской области» у структурі т.зв. «Военно-гражданской администрации Херсонской области», на якій працювала до часу деокупації 11.11.2022 міста Херсона, здійснюючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функціями; зважаючи на те, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території України, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошена у розшук; зважаючи на те, що останній відомі свідки її протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, окрім того остання в ході вчинення злочину набула зв`язків із представниками окупаційної влади, представниками зс рф та спецслужб рф, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків інших можливих підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, які в умовах оголошеного воєнного стану в Україні є більш ніж вагомим.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1