Провадження № 1-кс/202/7062/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

16 жовтня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 29.05.2024 за №0000397, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ ВП № 2 ДРУП ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з клопотанням, яке погоджено прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 29.05.2024 за №0000397, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні ВП № 2 ДРУП ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000397 від 29.05.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України.

28.05.2024, близько 16 годин 30 хвилин, ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та невстановлена досудовим розслідуванням особа знаходячись у вищевказаному місці та час, а саме поблизу будинку АДРЕСА_3 (місце куди встигли відійти Легенченки на безпечну відстань), грубо порушуючи встановлені суспільні відносини та громадський порядок, нехтуючи загальноприйняті суспільством моральні засади, усвідомлюючи, що знаходяться в громадському місці та за їх діями будуть спостерігати мешканці сусідніх будівель розташованих АДРЕСА_3 , почали висловлюватись в бік ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , грубою нецензурною лайкою, після чого останні знову почали наближатися до братів Легенченків, які в свою чергу здійснили спробу вбігти від останніх, однак в цей час ОСОБА_9 , оступився та впав на землю обличчям до гори, де до нього підбігли ОСОБА_8 та ОСОБА_5 та утримуючи в своїх руках металевий предмет схожий на арматуру та дерев`яний предмет схожий на дерев`яну биту, тобто предмети спеціально пристосовані для нанесення тілесних ушкоджень, почали наносити множинні удари (неменше десяти) вищевказаними предметами в область обох ніг, тулубу, передпліччя та спини ОСОБА_9 , в цей час невстановлена досудовим розслідуванням особа, почала наздоганяти ОСОБА_10 який в свою чергу почав голосно кликати на допомогу, в зв`язку з чим, ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та невстановлена досудовим розслідуванням особа утримуючи при собі знаряддя вчинення злочину, з місця скоєння злочину зникли у невідомому напрямку.

Згідно довідки з лікарні, потерпілому було встановлено діагноз: відкритий багатоуламковий перелом верхньої та середньої третини великогомілкової кістки лівої гомілки зі зміщенням уламків; забій, садна, гематома верхньої третини правої гомілки, множинні забої.

16.10.2024 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Слідчий указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб без визначення застави.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний не визнав обставини викладені в повідомленні про підозру, вважав підозру необґрунтованою, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні відділення ВП № 2 ДРУП ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000397 29.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 194 КК України.

16.10.2024 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_5 підтверджується: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 28.05.2024; протоколом огляду від 28.05.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 05.06.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.06.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 11.06.2024; довідкою КНП «МКЛ № 6» ДМР від 28.05.2024; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_9 від 17.07.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.07.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.07.2024; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 17.06.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.07.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.07.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , від 17.07.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.07.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.07.2024; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваного ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку.

Зазначена вище обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 має можливість впливати на свідків та потерпілого існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчим суддею також береться до уваги відомості про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, раніше не судимий, однак зазначені обставини не можуть бути самодостатньою підставою для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 3 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, та вважає, що застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, та не зможуть належним чином забезпечити досягнення мети застосування запобіжного заходу. Адже, у випадку їх застосування, з огляду на встановлені ризики, відсутні будь-які стримуючі фактори від неналежного виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, а так само відсутній належний контроль за їх дотриманням.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 12.12.2024.

Крім того, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 Кримінального кодексу України, слідчий суддя відповідно до п. 1 частини 4 статті 183 КПК України не вбачає підстав для визначення підозрюваному застави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183-184, 193-194, 196-198 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 29.05.2024 за №0000397, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12.12.2024.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1