Провадження № 1-кс/202/8135/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

26 листопада 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000076 у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , підозрювану у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 звернулася до слідчого судді з клопотанням яке погоджено з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000076 у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрювану у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000076 02.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

26.11.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується: протоколом за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 01.11.2022; протоколом за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 09.01.2023; протоколом за результатами проведення НС(Р)Д зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 15.11.2022; протоколом за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 14.11.2022; протокол за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 09.01.2023; висновком експерта від 17.10.2024 №СЕ-19/115-24/18787-ВЗ за результатами судової експертизи відео-, звукозаписів; висновок експерта від 18.10.2024 №СЕ-19/115-24/18790-ВЗ за результатами судової експертизи відео-, звукозаписів; висновок експерта від 27.09.2024 №СЕ-4245 щодо визначення середньої ринкової (дійсної) вартості КТЗ; висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи № 52-24 від 21.10.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Прокурор указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити. Зазначав, щомаксимальний розмір застави 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не забезпечить виконання ОСОБА_4 , яка підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, адже загальна сума майнової шкоди, завданої територіальній громаді Глеюватської сільської округи Криворізького району Дніпропетровської області, внаслідок протиправних дій організованої групи становить 3 761 627, 48 грн. з урахуванням ПДВ.

Підозрювана вважала підозру не обґрунтованою та не визнала обставини викладені в повідомленні про підозру. Просила слідчого суддю відмовити в задоволенні клопотання.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід. Вважав, що відсутні будь-які ризики, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, крім цього вона раніше не судима та позитивно характеризується за місцем проживання.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи

прокурора, думку підозрюваної, захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000076 02.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

26.11.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих кримінальних правопорушень, виходячи з такого.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи недоведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень ОСОБА_4 підтверджується: протоколом за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 01.11.2022; протоколом за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 09.01.2023; протоколом за результатами проведення НС(Р)Д зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 15.11.2022; протоколом за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 14.11.2022; протокол за результатами проведення НС(Р)Д аудіо-, відео контроль особи від 09.01.2023; висновком експерта від 17.10.2024 №СЕ-19/115-24/18787-ВЗ за результатами судової експертизи відео-, звукозаписів; висновок експерта від 18.10.2024 №СЕ-19/115-24/18790-ВЗ за результатами судової експертизи відео-, звукозаписів; висновок експерта від 27.09.2024 №СЕ-4245 щодо визначення середньої ринкової (дійсної) вартості КТЗ; висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи № 52-24 від 21.10.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.

Ризик переховування підозрюваної ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинені особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Отже, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що наведені обставини свідчать про можливість підозрюваної ОСОБА_4 реалізувати ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

Ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 має можливість впливати на свідків, інших підозрюваних та експерта існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1 та 2 ст. 23, ст. 224КПК України).

Тому, ризик впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом. Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершене, а свідки сторони обвинувачення відповідно не допитувались судом безпосередньо, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу підозрюваної, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від дачі показань у суді.

Існування інших ризиків, передбачених ст.177 КПК України слідчим суддею не встановлено, у зв`язку із тим, що прокурором не доведено.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція ч. 5 ст. 191 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 , раніше не судима, має постійне місце проживання, в той же час зазначені обставини не можуть бути самодостатньою підставою для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 3 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою, та вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

За таких обставин клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22.01.2025.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи встановлені слідчим суддею ризики, передбачені п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваної ОСОБА_4 , її майновий стан, застава у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600грн., на цьому етапі досудового розслідування, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосовуючи щодо підозрюваної ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 22.01.2025 включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюванимиу кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000076 у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрювану у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22.01.2025 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 605 600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 22.01.2025 включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюванимиу кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 22.01.2025 включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено о 15 год. 45 хв. 28.11.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1