18.09.2024 Справа 642/2811/23
Провадження 1-кс/642/3071/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000981 від 15.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263, ч.3 ст.365 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

17.09.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000981 від 15.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263, ч.3 ст.365 КК України.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими прокурор обґрунтовує доводи цього клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступних обставин.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

В клопотанні про арешт майна взагалі не вказано даних власника майна, що з урахуванням визначеного ст.172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст.22, 24-28, 172 КПК України.

Таким чином, в клопотанні про арешт майна має бути обов`язково зазначено відомості про власника майна чи особу у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), що необхідно для виклику цієї особи у судове засідання.

Крім того, до клопотання про арешт майна не долучено процесуальні рішення, якими підтверджуються повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні.

В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.02.2021 року по справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584кмо18) викладено правовий висновок, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.

Разом із цим, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) прокурора (групи прокурорів), якою б підтверджувались повноваження прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається з копії ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова від 30.08.2024 по справі №642/2811/23, провадження №1-кс/642/2767/24 надано дозвіл на проведення обшуку за адресою фактичного місця проживання ОСОБА_3 у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та вилучення мобільних терміналів зв`язку, електронних носіїв інформації, в тому числі комп`ютерною техніки (а.с.75).

12.09.2024 проведено обшук житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , де фактичного мешкає ОСОБА_3 , що підтверджується копією протоколу обшуку від 12.09.2024 (зворотн. а.с. 75-78).

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000981 від 15.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263, ч.3 ст.365 КК України надійшло до суду 17.09.2024 за допомогою засобів поштового зв`язку АТ «Укрпошта».

Однак, із поштового конверту АТ «Укрпошта» неможливо встановити дату надіслання кореспонденції до суду, у зв`зку з чим, слідчий суддя позбавлений можливості встановити дотримання прокурором вимог ч.5 ст. 171 КПК України.

Стаття 99 КПК України регламентує, що документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. Оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу.

Дублікат документа (документ, виготовлений таким самим способом, як і його оригінал), а також копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах, виготовлені слідчим, прокурором із залученням спеціаліста, визнаються судом як оригінал документа.

Разом з тим, додані копії документів не відповідають вимогам ст. 99 КПК України, не є оригіналами чи дублікатами - належним чином засвідченими копіями.

Вказані недоліки клопотання про арешт майна позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000981 від 15.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263, ч.3 ст.365 КК України - повернути для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_4