СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5992/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000276 від 28.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

04.09.2024 року до суду надійшло ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000276 від 28.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України.

ОСОБА_2 мотивує свою скаргу тим, що 25.12.2023 року в рамках даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва №759/25021/23 накладено арешт на земельні ділянки. Арешт земельних ділянок не дає можливість власникам у спосіб визначений законом розпоряджатися останніми та порушує баланс інтересів.

Вивчивши матеріали клопотання та долучені до нього додатки, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відтак, КПК України надає суду першої інстанції вичерпний перелік повноважень при розгляді питання про скасування арешту майна, в частині перевірки підстав щодо наявності чи відсутності потреби в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а також підстав щодо обґрунтованості вжиття такого заходу.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частиною другої даної статі передбачено, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З аналізу ст. 174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено: особа, яка звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/, перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано, яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація скасування арешту.

Всупереч вказаним нормам, заявником не долучено до клопотання про скасування арешту майна ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на майно, інших доказів накладення такого арешту, постанови слідчого про закриття кримінального провадження, не додано документів, які підтверджують право власності заявника на земельні ділянки або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованими земельними ділянками, у зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався арешт на вищевказані земельні ділянки, підстави накладення арешту, як і те, що відпала потреба у застосуванні арешту.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання подане без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що його слід повернути особі, яка його подала.

Разом з тим, слід зазначити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст. 2, 24, 26, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000276 від 28.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.197-1 КК України повернути особі, яка його подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1