У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та перекладача ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання старшого слідчого в ОВС 1 відділення СВ УСБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_4 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке 19.08.2024 року внесені до ЄРДР за №0000121, погоджене з прокурором, про застосування відносно :

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , угорця, громадянина Угорщини, розлученого, з середньою спеціальною освітою, працюючого фізичною особою підприємцем, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч.1,2 ст.305 КК України, -

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, яке погоджене з прокурором, та доданих до нього матеріалів слідує, що 18.08.2024, точний час не встановлено, у ОСОБА_9 виник злочинний умисел на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю наркотичних засобів та особливо небезпечних психотропних речовин.

З метою реалізації вказаного злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, керуючись раніше виниклим мотивом, Сейнаші Тібор у невстановлений слідством час, але не пізніше 18.08.2024, маючи у своєму розпорядженні наркотичний засіб канабіс, який знаходився у металевому тубусі сріблястого кольору, заховав його у бокову кишеню сумки чорного кольору з-під ноутбука, яку поклав у багажний відсік належного йому автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , серед інших особистих речей, що утруднювало його виявлення.

Одночасно з цим, у невстановлений слідством час, але не пізніше 18.08.2024, ОСОБА_9 , переслідуючи мету контрабандного переміщення на територію України наркотичних засобів та особливо небезпечних психотропних речовин, маючи такі у своєму розпорядженні, упакував у поліетиленовий прозорий зіп-пакет металевий тубус з особливо небезпечною психотропною речовиною 4-СМС, дві саморобні цигарки з наркотичним засобом канабіс, які попередньо загорнув у металеву фольгу, а також прозорий зіп-пакет з наркотичним засобом кокаїн та чотири таблетки, які містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину МДМА, які попередньо заховав у металевий тубус чорного кольору.

Вищевказаний зіп-пакет, в який Сейнаші Тібор упакував зазначені наркотичні засоби та особливо небезпечні психотропні речовини, з метою реалізації злочинного задуму, останній заховав у конструктивний короб моторного відсіку для розміщення повітряного фільтра належного йому автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , а саме під повітряний фільтр, шо значно ускладнювало його виявлення.

Виконавши дії, які на думку Сейнаші Тібора могли б забезпечити йому безперешкодне ввезення на територію України наркотичних засобів та особливо небезпечних психотропних речовин, останній, перебуваючи за кермом належного йому автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , з метою доведення злочинного умислу до кінця, 18.08.2024 близько 12 год. 15 хв. заїхав на територію України, зокрема у пункт пропуску "Дзвінкове", де обрав смугу руху "зелений коридор", тим самим задекларувавши відсутність товарів, обмежених чи заборонених до ввезення на митну територію України.

Разом з цим, в ході проведення прикордонного контролю автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , у боковій кишені сумки з-під ноутбуку, виявлено металевий тубус із наркотичним засобом канабіс, а також у конструктивному коробі моторного відсіку для розміщення повітряного фільтра, під повітряним фільтром виявлено прозорий зіп-пакет, в якому містились металевий тубус з особливо небезпечною психотропною речовиною 4-СМС, дві саморобні цигарки з наркотичним засобом канабіс, загорнуті у металеву фольгу, а також металевий тубус чорного кольору, всередині якого містились прозорий зіп-пакет з наркотичним засобом кокаїн та чотири таблетки, які містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину МДМА.

Відповідно до висновку експерта Закарпатського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/107-24/8920-НЗПРАП від 11.02.2019 встановлено наступне:

- надана на експертизу подрібнена речовина рослинного походження зеленого кольору, що містилась у металевому тубусі у боковій кишені сумки з-під ноутбука, є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - канабісом. Маса канабісу в перерахунку на суху речовину, становить 0,1877 г;

- надані на дослідження подрібнені речовини рослинного походження зеленого кольору, що містились у двох саморобних цигарках, є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - канабісом. Маси канабісу в перерахунку на суху речовину, становлять: 0,0748 г та 0,2324 г;

- надана на експертизу порошкоподібна речовина білого кольору, що містилась у прозорому зіп-пакеті, в своєму складі містить наркотичний засіб, обіг якого обмежено - кокаїн. Маса кокаїну становить 1,9435 г.

Вказаними умисними діями ОСОБА_9 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 305 КК України, а саме: контрабанду наркотичних засобів, тобто їх переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

Також досудовим розслідуванням встановлено, що не пізніше 18.08.2024, точний час не встановлено, у ОСОБА_9 виник злочинний умисел на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю наркотичних засобів та особливо небезпечних психотропних речовин.

З метою реалізації вказаного злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, керуючись раніше виниклим мотивом, ОСОБА_9 у невстановлений слідством час, але не пізніше 18.08.2024, маючи у своєму розпорядженні наркотичний засіб канабіс, який знаходився у металевому тубусі сріблястого кольору, заховав його у бокову кишеню сумки чорного кольору з-під ноутбука, яку поклав у багажний відсік належного йому автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , серед інших особистих речей, що утруднювало його виявлення.

Одночасно з цим, у невстановлений слідством час, але не пізніше 18.08.2024, ОСОБА_9 , переслідуючи мету контрабандного переміщення на територію України наркотичних засобів та особливо небезпечних психотропних речовин, маючи такі у своєму розпорядженні, упакував у поліетиленовий прозорий зіп-пакет металевий тубус з особливо небезпечною психотропною речовиною 4-СМС, дві саморобні цигарки з наркотичним засобом канабіс, які попередньо загорнув у металеву фольгу, а також прозорий зіп-пакет з наркотичним засобом кокаїн та чотири таблетки, які містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину МДМА, які попередньо заховав у металевий тубус чорного кольору.

Вищевказаний зіп-пакет, в який ОСОБА_9 упакував зазначені наркотичні засоби та особливо небезпечні психотропні речовини, з метою реалізації злочинного задуму, останній заховав у конструктивний короб моторного відсіку для розміщення повітряного фільтра належного йому автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , а саме під повітряний фільтр, шо значно ускладнювало його виявлення.

Виконавши дії, які на думку Сейнаші Тібора могли б забезпечити йому безперешкодне ввезення на територію України наркотичних засобів та особливо небезпечних психотропних речовин, останній, перебуваючи за кермом належного йому автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , з метою доведення злочинного умислу до кінця, 18.08.2024 близько 12 год. 15 хв. заїхав на територію України, зокрема у пункт пропуску "Дзвінкове", де обрав смугу руху "зелений коридор", тим самим задекларувавши відсутність товарів, обмежених чи заборонених до ввезення на митну територію України.

Разом з цим, в ході проведення прикордонного контролю автомобілю марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , у конструктивному коробі моторного відсіку для розміщення повітряного фільтра, під повітряним фільтром виявлено прозорий зіп-пакет, в якому містились металевий тубус з особливо небезпечною психотропною речовиною 4-СМС, дві саморобні цигарки з наркотичним засобом канабіс, загорнуті у металеву фольгу, а також металевий тубус чорного кольору, всередині якого містились прозорий зіп-пакет з наркотичним засобом кокаїн та чотири таблетки, які містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину МДМА.

Відповідно до висновку експерта Закарпатського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/107-24/8920-НЗПРАП від 11.02.2019 встановлено наступне:

- надана на експертизу кристалічна речовина, білого кольору, що містилась у металевому тубусі, в своєму складі містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - 4-СМС;

- надані на експертизу 4 (чотири) таблетки синього кольору, в своєму складі містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - МДМА. Маси МДМА (у перерахунку на МДМА основу) становлять: 0,0583 г, 0,0570 г, 0,0577 г та 0,0574 г.

Відповідно до постанови КМУ № 770 від 06.05.2000 "Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів" (таблиця № 1, список № 2), 4-СМС та МДМА віднесено до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.

Вказаними умисними діями ОСОБА_9 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 305 КК України, а саме контрабанду особливо небезпечних психотропних речовин, тобто їх переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

Враховуючи викладене, ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 305 КК України.

22.08.2024 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 305 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 підтверджується повідомленнями оперативних підрозділів про виявлення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколами допитів свідків, протоколом огляду смартфона, вилученого у підозрюваного, речовими доказами, зокрема безпосередньо вилученими наркотичними засобами та особливо небезпечними психотропними речовинами, автомобілем марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , контрольним талоном для слідування смугою руху "Зелений коридор", а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Ризики настання обставин, з метою недопущення яких необхідно застосувати запобіжний захід у виді взяття під варту:

1) підозрюваний ОСОБА_9 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) підозрюваний ОСОБА_9 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) підозрюваний ОСОБА_9 може незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) підозрюваний ОСОБА_9 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) підозрюваний ОСОБА_9 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Виклад обставин, що дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків:

Громадянину Угорщини Сейнаші Тібору повідомлено про підозру у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 305 КК України, за вчинення яких передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років з конфіскацією майна, що саме по собі спонукає людину до вчинення дій, спрямованих на перешкоджання об`єктивному досудовому розслідуванню шляхом незаконного впливу на свідків, приховування, знищення речей, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, а також переховування від органу досудового розслідування та суду, в тому числі шляхом виїзду за межі України з метою уникнення покарання.

Сейнаші Тібор усвідомлює можливість призначення судом реальної міри покарання, пов`язаної із позбавленням волі, що свідчить про те, що останній може вчинити вичерпні дії, спрямовані на ухилення від кримінальної відповідальності, в тому числі на виїзд за межі території України, що також обґрунтовує ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Підозрюваний ОСОБА_9 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та які останнім, враховуючи суспільну небезпеку та механізм вчинення злочинів, ретельно приховуються, в тому числі в спеціально виготовлених тайниках, які не було відшукано та вилучено під час проведених огляду місця події. А враховуючи, що санкцією статті ч.2 ст.305 КК України передбачено покарання у вигляді конфіскації майна, останнім можуть вживатися заходи щодо його приховування, спотворення тощо.

Поряд з цим, у кримінальному провадженні не допитано всіх свідків та очевидців вчинення ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, що, враховуючи механізм їх вчинення та суспільну небезпеку, може свідчити про те, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків з метою недопущення надання останніми викривальних показань.

Підозрюваний ОСОБА_9 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальні правопорушення, у яких підозрюється, оскільки обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, надасть можливість останньому вільно спілкуватися з невстановленими на даний час спільниками вчинюваних злочинів, зокрема особами, у яких останній придбавав наркотичні засоби.

Підозрюваний ОСОБА_9 є громадянином іноземної держави Угорської Республіки, не має постійного місця проживання в Україні, жодних стійких родинних, соціальних чи трудових зв`язків.

Зазначені вище обставини, в своїй сукупності, а також те, що ОСОБА_9 усвідомлює можливість призначення судом реальної міри покарання, пов`язаної із позбавленням волі, свідчать про те, що останній може вчинити вичерпні дії, спрямовані на ухилення від кримінальної відповідальності, а враховуючи, що Закарпатська область межує з Угорщиною, останній може вжити заходів щодо виїзду за межі території України, в тому числі, шляхом перетину державного кордону України поза пунктами пропуску через державний кордон, що також обґрунтовує ризик, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Можливість безперешкодного виїзду за межі території України також підтверджується паспортом громадянина Угорщини для виїзду закордон № НОМЕР_3 , виданим на ім`я ОСОБА_9 .

В той же час, вчинені Сейнаші Тібором злочини мають підвищену суспільну небезпеку, оскільки посягають на найвищу цінність життя людини, вчинені в умовах воєнного стану, що, відповідно до ст. 67 КПК України, є обтяжуючою обставиною, а тому слід прийти до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів:

- реальна загроза призначення покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років спонукає людину вживати всі можливі заходи, спрямовані на уникнення кримінальної відповідальності, зокрема впливати на свідків, вживати заходи, спрямовані на знищення речових доказів, а також виїзд за межі території України, що значною мірою може ускладнити об`єктивне проведення досудового розслідування та судового розгляду у даному кримінальному провадженні та, як наслідок, уникнення відповідальності;

- тримання під вартою є єдиним запобіжним заходом, який унеможливлює вчинення тиску на інших учасників кримінального провадження, а також унеможливить знищення, приховування речей, документів, які можуть бути доказами у даному кримінальному провадженні, а також виїзд за межі території України підозрюваного;

- застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів не усуне існування ризиків, зазначених в клопотанні, оскільки в такому випадку підозрюваний матиме можливість впливати на свідків, можливих співучасників злочину, покинути територію України та, в такий спосіб, перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду.

Таким чином, потреби досудового розслідування, а саме: недопущення вчинення підозрюваним дій, спрямованих на переховування від органів досудового розслідування та суду; недопущення знищення, приховування або спотворення речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; недопущення незаконного впливу на інших підозрюваних та свідків; недопущення перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, недопущення вчинення інших кримінальних правопорушень, виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи як застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В результаті застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою органом досудового розслідування будуть проведені всі необхідні слідчі та процесуальні дії, а обвинувальний акт скерований до суду в максимально короткі терміни.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_10 із вчиненням кримінальних правопорушень (злочинів), тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні, з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги особливу суспільну небезпеку протиправних діянь, вчинених Сейнеші Тібором, враховуючи, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, об`єктивно існують, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку підозрюваного, а тому відповідно щодо останнього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як до особи, яка підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала з викладених підстав. Зазначила, що підозра є обґрунтованою. Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю ризиків, а саме: підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити речі і документи, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Розмір застави просила визначити вище вищого, у зв`язку з наявністю виняткових обставин.

Слідчий ОСОБА_11 в судовому засіданні клопотання підтримав за викладеними в такому мотивами.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_12 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання. Зазначила, що її підзахисний має місце тимчасового проживання на території Закарпатської області (Берегівський район, с. Серне) та характеризується виключно позитивно. Просила застосувати більш м`який запобіжний захід.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні зазначив, що підозра є необґрунтованою. Його підзахисний не знав про наявність наркотичних засобів у транспортному засобі, оскільки придбав т/з близько 1 року тому. Підозра ґрунтується на припущеннях, ризики відсутні. На всі виклики слідчого його підзахисний з`явився. Просив відмовити у задоволенні клопотання та обрати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку своїх захисників.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться (зареєстрований) орган досудового розслідування як юридична особа.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчим суддею враховуються вимоги пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), а також пункту 1 частини 1 статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з яким слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Управління СБУ в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2024 року за №0000121 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.ч.1, 2 ст.305 КК України, в рамках якого досліджуються обставини подій, за якої встановлюється незаконне переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю наркотичних засобів.

22.08.2024 року Сейнаші Тібору повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.305 КК України, у контрабанді наркотичних засобів, тобто їх переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю та ч. 2 ст. 305 КК України, а саме у контрабанді особливо небезпечних психотропних речовин, тобто їх переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 підтверджується повідомленнями оперативних підрозділів про виявлення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події, протоколами допитів свідків, протоколом огляду смартфона, вилученого у підозрюваного, речовими доказами, зокрема безпосередньо вилученими наркотичними засобами та особливо небезпечними психотропними речовинами, автомобілем марки "Mazda 3", реєстраційний номер НОМЕР_1 : НОМЕР_2 , контрольним талоном для слідування смугою руху "Зелений коридор", а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Так, ОСОБА_13 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, один з яких відноситься до категорії тяжких і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 10 років, з конфіскацією майна.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно зі ст. 178 КПК України та зважаючи на практику Європейського суду з прав людини повинен врахувати, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дослідивши клопотання слідчого та матеріали провадження, слідчий суддя встановив наявність передбачених законом підстав, для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В розумінні ст. 177 КПК України, «обґрунтована підозра» включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру підлягає обов`язковому здійсненню, зокрема у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Практикою ЄСПЛ в рішеннях «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України» напрацьовані стандарти розуміння поняття «обґрунтована підозра», що передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що певна особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні злочину чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини висновки про ступінь ризиків та неможливості їм запобігання більш м`якими запобіжними заходами мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки під час попередніх розслідувань (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

При розгляді клопотання слідчим суддею також оцінено особу підозрюваного Сейнаші Тібора який є громадянином іноземної держави, раніше не притягався до кримінальної відповідальності.

Також суд бере до уваги позитивну характеристику на підозрюваного.

Враховуючи зазначене, а також тяжкість інкримінованих підозрюваному злочинів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_5 з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, що в свою чергу, свідчить про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч.1, 2 ст.305 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені органами досудового розслідування обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають потребу в обранні підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених названим Кодексом. Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків; розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного слідчий суддя з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, що узгоджується з роз`ясненнями викладеними у листі ВССУ 04.04.2013 № 511-550/0/4-13, а саме: «Слідчому судді необхідно враховувати майновий стан підозрюваного, обвинуваченого та не допускати встановлення такого розміру застави, як альтернативи триманню під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.»

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом. У п.2 ч.5 статті 182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дана норма визначає, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя враховує майновий та сімейний стан підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_5 підозрюється, характер кримінального правопорушення, зокрема злочин, передбачений ч.2 ст.305 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, пов`язаний з обігом наркотичних речовин, оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, кількість та ступінь ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, так і дані про особу підозрюваного, а тому вважає, що в даному випадку має місце виключний випадок і застава в максимальному розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст.182 КПК України, не в повній мірі гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, оскільки розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, і вважає за необхідним визначити йому заставу у розмірі - 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 757 000 грн., оскільки саме такий розмір буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави, на Сейнаші Тібора відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст. ст. 176, -178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , угорця, громадянина Угорщини, розлученого, з середньою спеціальною освітою, працюючого фізичною особою підприємцем, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч.1,2 ст.305 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 (шістдесят) днів, а саме до 15 год. 15 хв. - 19.10.2024 року.

Строк тримання ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою рахувати з моменту його фактичного затримання з 15 год. 15 хв., 22.08.2024 року.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладених на нього обов`язків передбачених КПК України, - в розмірі 250 (двісті п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 757 000 грн.

Роз`яснити, що підозрюваний ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 , або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;

- не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1