Справа № 686/9378/24
Провадження № 1-кс/686/6471/24
У Х В А Л А
01 серпня 2024 року м. Хмельницький
-56 000 (п`ятдесят шість тисяч) гривень, які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 АТ«А-Банк», щоза адресою: АДРЕСА_1 ,який належить ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2 );
-40 000(сорок тисяч) гривень, які знаходяться на рахунку№ НОМЕР_3 «А-Банк», що за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_4 );
-15 000 (п`ятнадцять тисяч) гривень, які знаходяться на рахунку№ НОМЕР_5 «А-Банк», що за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_6 );
-39 000 (тридцять девять тисяч) гривень, які знаходяться на рахунку№ НОМЕР_7 , АТ «А-Банк», що за адресою: м. Дніпро, вул. Батумська, 11, який належить ОСОБА_6 (ІПН НОМЕР_8 );
-50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень, які знаходяться на рахунку№ НОМЕР_9 , АТ «Універсалбанк»,щоза адресою: АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_7 .
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 20.03.2024 о 15 год. 12 хв. невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи в невстановленому місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, з рахунку ТОВ «ТАС НЕЙЛ» ЄРДПОУ: 21336490 № НОМЕР_10 АБ «Південний» під приводом оплати за професійні, технічні послуги контрагенту, співпраця з яким не велась, здійснила банківський платіж в сумі 200 000 гривень на рахунок ФОП ОСОБА_3 ЄРДПОУ/РНОКПП: НОМЕР_2 № НОМЕР_11 АТ «А-Банк», внаслідок чого ТОВ «ТАС НЕЙЛ» завдано майнової шкоди на вказану суму.
В ході допиту в якості представника потерпілого допитано ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , генерального директора ТОВ «ТАС Нейл», що розташоване за адресою: м. Хмельницький, вул. Гетьмана Мазепи, 64, який повідомив, що 20 березня 2024 року, перебуваючи на робочому місці, за вище вказаною адресою, до нього на мобільний телефон (абонентський номер НОМЕР_12 ) у месенджері «Telegram» надійшло повідомлення від невідомого номеру телефону, у профілі якого було встановлене фото власника бізнесу ТОВ «ТАС Нейл» ОСОБА_9 та підписаного як ОСОБА_10 . Оскільки у вказаному повідомленні до ОСОБА_8 зверталися на ім`я та по-батькові, він, вважаючи, що веде спілкування особисто з ОСОБА_9 , зав`язав з ним переписку. В ході їхнього спілкування надійшов запит на перерахування коштів від ТОВ «ТАС НЕЙЛ» на рахунок ФОП ОСОБА_3 . Так, як товариство ввело в експлуатацію нові виробничі лінії і планує ще одну купівлю обладнання, ОСОБА_8 вважав, що даний ФОП буде надавати їм послуги по обслуговуванню обладнання, що слідувало з призначення платежу, тому віддав наказ у відповідний відділ товариства для здійснення обумовленого платежу.
Так, 20.03.2024 о 15 год. 12 хв. з рахунку ТОВ «ТАС НЕЙЛ» ЄРДПОУ: 21336490 № НОМЕР_10 АБ «Південний» під приводом оплати за професійні, технічні послуги контрагенту, здійснено банківський платіж в сумі 200000 гривень на рахунок ФОП ОСОБА_3 ЄРДПОУ/РНОКПП: НОМЕР_2 № НОМЕР_11 АТ «А-Банк».
Через деякий час представник потерпілого отримав інформацію від керуючої компанії, що на декілька компаній групи здійснена атака невідомих шахраїв за такою ж схемою повідомлення від імені ОСОБА_9 з запитом на перерахування коштів. Після цього ОСОБА_8 звернувся на «гарячу лінію» АБ «Південний» з запитом зупинки переказу, на що йому повідомили, що кошти вже відправлені з рахунку. Після цього, він здійснив телефонний дзвінок до АТ «А-Банк» з проханням заблокувати перераховані кошти, що було здійснено співробітниками банку.
Внаслідок вище зазначених дій невідомі особи завдали ТОВ «ТАС НЕЙЛ» майнової шкоди на суму 200 000 гривень.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Прокурор у поданому клопотанні просить накласти арешт на грошові кошти на вказаних рахунках, проте відсутні відомості про наявність на них грошових коштів станом на час звернення із клопотанням
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю визначати правовий статус майна і вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті прокурором.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя