ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1598/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" жовтня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4

проводячи підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000424 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Безуглівка, Чернігівської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_5

У С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 111 КК України до Київського апеляційного суду для визначення підсудності, оскільки зазначений злочин ОСОБА_5 було вчинено в період:

25.01.2024 року за адресою: вул. Митрофана Довнар-Запальського, м. Київ (Шевченківський район);

30.01.2024 року за адресою: АДРЕСА_2 );

31.01.2024 року за адресою: АДРЕСА_3 ):

08.02.2024 року за адресою: АДРЕСА_4 , тобто вказані епізоди інкримінованого обвинуваченому злочину було вчинено поза межами Дарницького району м. Києва.

Крім того, прокурор заявив клопотання про продовження дії застосованого відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризику переховування від суду, ризиків знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні та впливати на осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а також ризиків продовжити злочинну діяльність та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Захисник ОСОБА_7 щодо задоволення клопотання про направлення обвинувального акту до Київського апеляційного суду для визначення підсудності - не заперечував, однак заперечував щодо задоволення заявленого клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу та зазначив, що ризики, наведені прокурором у клопотанні, є необгрунтованими, доказами не підтверджуються, а тому запобіжний захід, застосований відносно обвинуваченого, слід змінити на більш м`який, не пов`язаний із позбавленням волі, зокрема, на домашній арешт, або просив визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

У відповідності до ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Згідно із ч. 9 ст. 615 КПК України під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Із матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, всі епізоди якого, відповідно до обвинувального акту, вчинено поза межами Дарницького району м. Києва, тому слід констатувати, що обвинувальний акт надійшов до Дарницького районного суду м. Києва із порушенням правил територіальної підсудності.

У відповідності до ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Тому, враховуючи вищенаведене, обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 слід направити із поданням до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Розв`язуючи клопотання щодо продовження строку дії запобіжного заходу, у відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує те, що ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, при доведенні провини за який йому загрожує покарання від 15 років позбавлення волі до довічного ув`язнення з конфіскацією майна, ОСОБА_5 раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , також суд враховує інформацію про матеріальний стан, соціальні зв`язки та стан здоров`я обвинуваченого.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При розв`язанні клопотання прокурора, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 є тяжкість злочину, який інкримінуються обвинуваченому та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини. Також такими обставинами є підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину і суспільний резонанс, а також те, що злочин у якому обвинувачується ОСОБА_5 є злочином проти основ національної безпеки України, і саме наведені та зазначені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, про наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризиків - переховування від суду, знищення або спотворення речей чи документи, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, вплив на осіб які є свідками у кримінальному провадженні та продовження злочинної діяльності, також аналіз зазначених обставини дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою взмозі забезпечити уникненню цих ризиків.

У своєму рішенні «Іловецький проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначає, що приймаючи рішення про продовження тримання особи під вартою національні суди повинні вказати підстави такого продовження, які повинні бути «відповідними і достатніми».

Наводячи в ухвалі цілий комплекс підстав для продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд вважає їх відповідними та достатніми, а також окремо враховує те, що не будучи ізольованим від суспільства ОСОБА_5 може продовжити злочинну діяльність.

У рішенні "Марченко проти України" Європейського суду суд з прав людини повторює, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, суд бере до уваги вищезазначену правову позицію Європейського суду з прав людини, комплекс обставини, які підтверджують наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також керуючись ч. 6 ст. 176 КПК України не визначає розмір застави, оскільки жоден із інших-альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не взмозі забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст.314-317,176,177,178,182 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України направити із поданням до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Продовжити строк дії застосованого відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у тримання під вартою строком до 12.12.2024 року включно.

Ухвала, в частині продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя:

Судді: