08 жовтня 2024 року м. Запоріжжя
Досудовим розслідуванням встановлено, 04.10.2024 року приблизно о 09 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час лайки, знаходячись в квартирі яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи умисел на нанесення тяжких тілесних ушкоджень, використовуючи невстановлений в ході досудового розслідування предмет ззовні схожий на ніж або ножиці, що має колюче-ріжучі властивості, який взяв зі столу та утримував у руці, наніс один удар вказаним предметом в область грудей потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим згідно довідки з КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР спричинив останньому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки зліва, наскрізне поранення С7 лівої легені, поранення перикарду, травматичний гемоторакс зліва, яке кваліфікуються як тяжке тілесне ушкодження, за ознакою небезпеки для життя в момент заподіяння.
Так, 04 жовтня 2024 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, у період часу з 22:03 год. до 22:29 год., було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного злочину. В ході затримання було проведено особистий обшук ОСОБА_5 , в ході якого було виявлено та вилучено: кофта темно-червоного кольору та кепка чорного кольору; футболка темно-зеленого кольору; спортивні штани «Рита» чорного кольору; тканеві кросівки сірого кольору.
Постановою слідчого від 04.10.2024 майно, вилучене 04.10.2024 в ході проведення затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Слідчий посилаючись на те, що накладення арешту необхідно з метою заборони або обмеження користування, розпорядження цим майном можуть бути застосовані лише у разі, оскільки існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, просить клопотання задовольнити.
Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України (далі - КПК), приходить до наступного.
Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовим доказом.
Тож, слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що необхідно накласти арешт на майно на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у пункті першому частині другій статті 170 цього Кодексу.
За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
Керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 04 жовтня 2024 року під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме:
- кофту темно-червоного кольору та кепку чорного кольору;
- футболку темно-зеленого кольору;
- спортивні штани «Рита» чорного кольору;
- тканинні кросівки сірого кольору, з позбавленням його власника та інших осіб права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1