Справа №932/7579/24
Номер провадження №1-кс/932/2440/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна,

в межах кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0003045 від 03.09.2024, за ч.4 ст.186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

04 вересня 2024 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого в якому він просить слідчого суддю накласти арешт із забороню відчуження, користування та розпоряджання на майно вилучене в ході обшуку 22.08.2024, саме:

- гаманець чорного кольору розкладний з написом «Tailian», який поміщено до спец. пакету №PSP3386518;

- розкладний ніж з наявним малюнком у вигляді стріл, який поміщено до спец. пакету №PSP3386518;

- грошові кошти 376 грн., купюрами 1 купюра номіналом 200 гривень ХВ8971665, 1 купюра 100 гривень ЄЕ1215230, купюра номіналом 50 гривень ЄП6860854, 1 купюра номіналом 20 гривень ЄГ4439662, 1 купюра номіналом 5 гривень ПЛ8681352,1 купюра 1 гривня УМ8815268, які поміщено до паперового конверту №1.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що двоє невстановлених осіб, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , відкрито шляхом ривку викрав майно, із застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя та здоров`я особи, належне ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Слідчий в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності на задоволенні такого наполягав.

Власник майна у судове засідання не з`явився, адвокат ОСОБА_7 до суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності у клопотанні просив відмовити

Розглянувши клопотання, дослідивши надані додатки до клопотання, виходжу з наступного.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.09.2024 року у ході затримання ОСОБА_8 , у порядку ст. 208 КПК України, було виявлено та вилучено вищевказані речі на які слідчий просить накласти арешт.

Так, вищевказаний речі, є речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме майном потерпілих, що підтверджується протоколом допиту потерпілого, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

За приписами ч.2 вказаної статті, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За приписами ч.3 вказаної статті, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи що на вилучених речах можуть міститись сліди вчинення кримінально правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Щодо арешту грошових коштів на загальну суму 376 гривні то слідчим не обґрунтовано їх відношення до даного кримінального провадження, а тому клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого - задовільнити частково.

Накласти арешт із позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на наступне майно, а саме:

- гаманець чорного кольору розкладний з написом «Tailian»;

- розкладний ніж з наявним малюнком у вигляді стріл.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1