ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2453/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" серпня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 27 серпня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003675, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених частиною першою статті 263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, українця, громадянина України, одруженого, офіційно працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ( АДРЕСА_3 ), раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2024 до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 27 серпня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003675, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених частиною першою статті 263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 .

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 28 серпня 2024 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0003675 від 27 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбачених частиною першою статті 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , в період часу з 23:30 год. 26 серпня 2024 року по 02:15 год. 27 серпня 2024 року (більш точного часу органом досудовим розслідування не встановлено), перебуваючи біля паркінгу, неподалік від будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , взяв у невстановленої досудовим розслідуванням особи, тим самим придбав 28 патронів калібру 5,45х39 мм. Після чого, діючи умисно, всупереч передбаченому законом порядку, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, почав зберігати вказані патрони при собі без передбаченого законом дозволу.

Надалі, 27 серпня 2024 року приблизно о 02 год. 15 хв. перебуваючи неподалік будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_4 , працівниками поліції було затримано ОСОБА_7 , у якого при собі, а саме всередині сумки, яка була на ньому одягнута, було виявлено, та в подальшому вилучено 28 патронів з бойовими проміжними патронами калібру 5,45х39 мм., споряджені оболонковими кулями зі сталевим осердям ПС, виготовлені промисловим способом та відносяться до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї, та придатні до стрільби, та які ОСОБА_7 незаконно придбав та зберігав, без установленого законом дозволу, в порушення Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, обліку, перевезення та використання вогнепальної пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_7 відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених положеннями частини першої статті 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування, вчиняти нові злочини, оскільки підозрюваний на даний час не працевлаштований, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, які володіють необхідною інформацією, яка має значення для кримінального провадження.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, про які зазначено у клопотанні. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Адвокат ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання, зазначив, що ризики, зазначені прокурором є необґрунтованими, оскільки переховуватися від слідства підозрюваний наміру не має, має тісні соціальні зв`язки, постійне місце проживання разом із дружиною. Має хорошу характеристику, оскільки входив до числа волонтерської групи від організації «Червоний Хрест». Є особою призивного віку, а тому не має змоги виїхати за кордон. Ризик впливу на свідків адвокат також вважає необґрунтованим, оскільки, свідками по факту є поняті, підозрюваний зі слідством співпрацює. Вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання. Просив долучити до матеріалів справи детальні письмові заперечення.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав адвоката, зазначив, що приїхав із дружиною до Києва 11 серпня 2024 року на пару тижнів для проходження лікування репродуктивної системи. Патрони були його друга, він сказав йому, що у нього можуть виникнути проблеми у зв`язку із їх зберіганням, та друг попросив ОСОБА_7 віддати патрони військовим, однак не встиг це зробити, бо його затримали працівники поліції.

Вислухавши прокурора, захист, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0003675 від 27 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбачених частиною першою статті 263 КК України.

27 серпня 2024 року ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0003675 від 27 серпня 2024 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: рапортом про виявлення кримінального правопорушення; протоколом затримання ОСОБА_7 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 ; протоколами допитів свідків; висновком судової-балістичної експертизи; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_7 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_7 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Крім того, ОСОБА_7 не заперечував щодо вчинення інкримінованих йому дій в суді під час розгляду клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого частиною першою статті 263 КК України. При цьому, вказаний злочин, відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи вчиняти нові злочини.

Суд вважає обґрунтованим ризик щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, оскільки санкція інкримінованого підозрюваному злочину, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Поруч з тим, слідчий суддя враховує, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Слідчий суддя враховує той факт, що діючий на території України режим обмеження виїзду за кордон військовозобов`язаних чоловіків жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетнути кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий.

При цьому, слідчим суддею враховано, що місце реєстрації та постійного фактичного проживання підозрюваного є АДРЕСА_4 він проживає тимчасово.

Разом з тим, слідчий суддя вважає недоведеними ризики, які полягають у можливості підозрюваного впливати на свідків, з огляду на те, що свідками фактично є поняті у цій справі та підозрюваним не заперечується факт придбання та зберігання патронів.

Стосовно ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя зазначає, що як було повідомлено прокурором у судовому засіданні та не заперечувалось підозрюваним, на цей час у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних проступків передбачених частиною п`ятою статті 27 частиною першою статті 358, частиною четвертою статті 358 КК України.

З інформації, яка наявна в Єдиному державному реєстрі судових рішень, 15 серпня 2024 року вироком Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_7 визнато винуватим у вчиненні кримінальних проступків, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, та призначено покарання: за ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358 КК України у виді штрафу в розмірі п`ятиста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 (вісім тисяч п`ятсот) грн; за ч. 4 ст. 358 КК України у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн. На підставі ч. 1 ст. 70 КК України за сукупністю кримінальних правопорушень, шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, визначено ОСОБА_7 остаточне покарання у виді штрафу в розмірі п`ятиста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 (вісім тисяч п`ятсот) грн.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_7 є громадянином України, має постійне місце проживання та реєстрації в м. Дніпро, доглядає матір, яка потребує постійної сторонньої допомоги, що підтверджується долученими до клопотання довідками медичних закладів, має міцні соціальні зв`язки: одружений, має неповнолітню доньку, не заперечував факт вчинення кримінального правопорушення; підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 7 років; наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими. На обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває. Інших відомостей про стан здоров`я підозрюваного суду не надано.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - нічний домашній арешт (пункт 1 частини першої статті 177 КПК України).

Отже, з огляду на викладене, врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України, слідчий суддя дійшоввисновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, який на думку суду, з урахуванням особистості підозрюваного, буде дієвим та надасть можливість запобігти ризикам, доведеним прокурором у судовому засіданні, а отже клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 27 жовтня 2024 року (включно) з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_3 з 22 години 00 хвл. по 05 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_7 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 27 жовтня 2024 року (включно):

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання, зміну мобільного телефону та інших засобів зв`язку;

- не відлучатися з місця свого проживання в м. Києві без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документ, що надають право на виїзд та в`їзд в України..

Роз`яснити ОСОБА_7 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваним покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали - до 27 жовтня 2024 року.

Звільнити ОСОБА_7 з-під варти в залі суду.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 3 вересня 2024 року

Слідчий суддя ОСОБА_1 .