Провадження №1-кс/369/2891/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000103 від 22.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Сектором дізнання відділення поліції № 2 Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення зареєстрованого 22 вересня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000103 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

22.09.2024 року до чергової частини ВП № 2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області через лінію «102» надійшло повідомлення про те, що 22.09.2024 року близько о 08 годин 45 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 з метою перевірки документів під час воєнного стану зупинено громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що має при собі психотропну речовину (ЄО № 4738 від 22.09.2024 року).

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального проступку, 22.09.2024 року о 09 год. 39 хв. на підставі ч. 2 ст. 298-2 КПК України було затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та в присутності двох понятих проведено його особистий обшук, під час якого, в правій кишені спортивної кофти було виявлено пачку від цигарок, в середині якої знаходилися п`ять зіп-пакетів із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору та один зіп-пакет із вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору. В подальшому п`ять зіп-пакетів із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору та один зіп-пакет із вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору вилучено та поміщено до паперового пакету та опечатано належним чином.

Вказані речі у відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають критеріям, зазначеним у вказаній статті та необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

На підставі викладеного, прокурор просив суд накласти арешт, шляхом встановлення заборони відчуження, користування та розпоряджання на тимчасово вилучене майно, яке вилучено 22.09.2024 року в період часу з 09 год 39 хв по 09 год 51 хв за адресою: АДРЕСА_1 під час особистого обшуку у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

- п`ять зіп-пакетів із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору;

- один зіп-пакет із вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору. Вказані вилучені п`ять зіп-пакетів із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору та один зіп-пакет із вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору зіп-пакети поміщено до паперового пакету та опечатано належним чином.

В судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився. При цьому, у клопотанні вказав, що у випадку його неявки судовий розгляд просить проводити без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1)підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

2)До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000103 від 22.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000103 від 22.09.2024 року, шляхом встановлення заборони відчуження, користування та розпоряджання на тимчасово вилучене майно, яке вилучено в період часу з 09 год. 39 хв. по 09 год. 51 хв. за адресою: АДРЕСА_1 під час особистого обшуку у ОСОБА_4 , а саме: п`ять зіп-пакетів із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору; один зіп-пакет із вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору. Вказані вилучені п`ять зіп-пакетів із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору та один зіп-пакет із вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору зіп-пакети поміщено до паперового пакету та опечатано належним чином.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5