УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2 ,

підозрюваної ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провалдженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 , про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту, відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Одеса, громадянки України, з вищою освітою, офіційно непрацевлаштованої, заміжньої, маючої на утриманні неповнолітню дитину 2017 р.н. з інвалідністю, не працюючої зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.114-1 КК України у кримінальному провадженні №000617, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.07.2024 року, -

В С Т А Н О В И В :

06 вересня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провалдженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 , про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту, відносно ОСОБА_3 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.114-1 КК України у кримінальному провадженні №000617, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.07.2024 року.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000617 від 02.07.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_3 , усвідомлюючи протиправність своїх дій та їх наслідки, будучи обізнаною про факт ведення рф агресивної війни проти України, діючи умисно, в порушення вищевказаних нормативно-правових актів, свідомо стала на шлях вчинення тяжкого злочину проти основ національної безпеки України - перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період за попередньою змовою групою осіб за наступних обставин.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 06.09.2023 до ОСОБА_6 , яка із 07.09.2017 року по теперішній час обіймає посаду начальника Доброславського відділу ГУ ДМС в Одеській області звернулись ряд осіб, із проханням щодо забезпечення останньою за грошову винагороду оформлення і видачі особам чоловічої статі призовного віку паспортів громадян України для виїзду за кордон, які перебувають за межами території України. Після цього, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 06.09.2023 у начальника Доброславського відділу ГУ ДМС в Одеській області ОСОБА_6 , яка була достеменно обізнана з порядком оформлення паспортів громадян України для виїду за кордон особам чоловічої статі призовного віку та розуміла, що значна кількість громадян України - чоловіків призовного віку, які перебувають за кордоном, та мають необхідність в отриманні паспорту громадянина України для виїзду за кордон, не бажають повертатися на територію України через можливу «загрозу» бути мобілізованим до лав Збройних Сил України, із власних корисних мотивів, виник злочинний умисел спрямований на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період щодо проведення мобілізаційних заходів, встановлення мобілізаційного ресурсу держави, доукомплектування ЗСУ і інших військових формувань у відповідності до штатів воєнного стану. З метою реалізації свого злочинно умислу, спрямованого на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, начальник Доброславського відділу ГУ ДМС в Одеській області ОСОБА_6 , будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, посада якої згідно із статтею 6 Закону України «Про державну службу» належить до категорії «Б», як керівник структурного підрозділу державного органу незалежно від рівня юрисдикції такого державного органу, діючи з корисливих мотивів, використовуючи своє службове становище, маючи життєвий досвід, організаторські здібності, лідерські якості, авторитет серед співробітників міграційних органів України, перебуваючи у не встановленому під час досудового розслідування місці та у невстановлений час, але не пізніше 06.09.2023, залучила до вчинення злочину ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка із 16.10.2012 до 08.05.2024 займала посаду головного спеціаліста Доброславського відділу ГУ ДМС в Одеській області, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка із 20.12.2018 займає посаду провідного спеціаліста Доброславського відділу ГУ ДМС в Одеській області, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який із 20.12.2018 року займає посаду головного спеціаліста Доброславського відділу ГУ ДМС в Одеській області, а також ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та інших не встановлених на даних час осіб, з метою забезпечення оформлення паспортів громадянина України для виїзду за кордон особам чоловічої статі призовного віку, що перебувають за кордоном, без їх особистого звернення до Доброславського відділу ГУ ДМС в Одеській області, уникнення необхідності повернення на територію України та в подальшому мобілізації до лав Збройних сил України, на що останні дали свою добровільну згоду.

22.08.2024 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

28.08.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва стосовно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, заборонивши їй залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. ранку наступної доби строком до 13.09.2024 включно.

Постановою першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000617 від 02.07.2024 продовжено до 3-х місяців, тобто до 13.10.2024.

В обґрунтування необхідності продовження строку домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_3 та обов`язків покладених на неї прокурором вказано, що не зменшилися заявлені під час застосування їй запобіжного заходу ризики, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 , може переховуватись від органу досудового розслідування, суду, знищити, сховати, спотворити будь-яку з речей, які мають істотне значення для кримінального провадження, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється.

У зв`язку з тим, що строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту спливає, а ризики, передбачені ст.177 КПК не зменшились, орган досудового розслідування звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з клопотанням про продовження відносно підозрюваної ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання про продовження строку домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_3 підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про продовження строку домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_3 . Разом з тим, вказав, що ризики жодним чином не підтверджені. Між тим, зазначив, що інші підозрювані перебувають під вартою та спілкування з ними виключено. Окрім того, повідомив, що підозрювана належним чином виконує покладені на неї обов`язки, а Міграційна служба не хоче приймати у неї закордонний паспорт, оскільки в ухвалі про застосування запобіжного заходу не зазначений орган, що має вилучати вказаний документ.

Підозрювана ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно неї. Крім того, вказала, що належним чином виконує покладені на неї обов`язки.

Заслухавши думку прокурора, підозрювану, захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Так, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, а також ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України, яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається прокурор у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Так судом встановлено, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000617 від 02.07.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

22.08.2024 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

28.08.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва стосовно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, заборонивши їй залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. ранку наступної доби строком до 13.09.2024 включно.

Постановою першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000617 від 02.07.2024 продовжено до 3-х місяців, тобто до 13.10.2024.

У зв`язку з закінченням строку дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 стороною обвинувачення ініційоване клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної ОСОБА_3 переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Встановлюючи ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Тобто, ризик незаконного впливу існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків у вказаному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_3 як підозрюваної, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що остання наділена потенційною можливістю впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Разом з тим, слідчий суддя вважає доведеним можливість знищення, сховання підозрюваною речей чи документів, що мають значення для кримінального провадження, оскільки орган досудового розслідування не провів усіх необхідних слідчих дій для встановлення обставин та фактів, що мають значення для кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеним існування ризику вчинення підозрюваною ОСОБА_3 іншого кримінального правопорушення, оскільки усвідомлюючи тяжкість можливого покарання остання може вчиняти дії для його уникнення.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваної ОСОБА_3 а також те, що вона обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного відповідно до положення ст. 12 КК України до категорії особливо тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

За таких обставин, на переконання слідчого судді, запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний час доби буде співрозмірним із тяжкістю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 та у повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігти визначеному ризику.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за першою вимогою на виклик слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;утримуватися від позапроцесуального спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Також слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якій він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Керуючись частиною другою статті 376, статтями 2, 7, 115, 179, 194, 196, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора третього відділу управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провалдженнях органів безпеки Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

-прибувати за першою вимогою на виклик слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

-утримуватися від позапроцесуального спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 12 жовтня 2024 року, включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_3 .

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1