19 вересня 2024 року м. Запоріжжя
У ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлено, що 14 вересня 2024 року, близько 20:40 годин, у селі Рівнопілля, Пологівського району, Запорізької області, ОСОБА_4 , знаходячись за місцем свого мешкання, на території подвір`я по АДРЕСА_1 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, на грунті раптово виниклих неприязних відносин з сусідом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень, діючи умисно, не передбачаючи можливість настання смерті останнього, хоча враховуючи кількість та локалізацію тілесних ушкоджень, повинна була і могла це передбачити, нанесла ОСОБА_5 чисельні удари дерев`яною палицею в область тулуба та чисельні удари обухом сокири в область голови, чим спричинила йому тілесні ушкодження у вигляді множинних переломів кісток скелету з ушкодженням внутрішніх органів, які мають ознаки тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння і від яких у подальшому настала смерть ОСОБА_5 16.09.2024 у період часу з 10 годин 00 хвилин до 10 годин 40 хвилин, у рамках проведення досудового розслідування в приміщенні секційного відділення КУ «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» ЗОР вул.Чарівна, 30 у м. Запоріжжі був проведений огляд трупу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ході якого виявлено та вилучено футболку, шорти чорного кольору, труси фіолетового кольору, шкарпетки сірого кольору.
Враховуючи, що вказані речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин, з метою збереження речових доказів, слідчий звернулася з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, зазначене у клопотанні.
Слідчий клопотання підтримала, про що надала відповідну заяву.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
16.09.2024 року, у період часу з 10 годин 00 хвилин до 10 годин 40 хвилин, у приміщенні секційного відділення КУ «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» ЗОР, вул. Чарівна, 30 у м. Запоріжжі, було проведений огляд трупу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у ході якого виявлено та вилучено: футболку; шорти чорного кольору; труси фіолетового кольору; шкарпетки сірого кольору, на які слідчий просить накласти арешт.
Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, на який посилається слідчий у своєму клопотанні, як на підставу для арешту майна, передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки вони відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.
Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на речі, які було вилучені у ході проведення огляду трупу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у приміщенні секційного відділення КУ «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» ЗОР по вул. Чарівна, 30 у м. Запоріжжі 16.09.2024, а саме:
- шорти чорного кольору;
- труси фіолетового кольору;
- шкарпетки сірого кольору.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1