Провадження по справі № 1-кс/522/6080/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

31 жовтня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Одеського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, який зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №0000574 від 28.10.2024, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється по кримінальному провадженню №0000574 від 28.10.2024, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27 жовтня 2024 приблизно о 19 годині 20 хвилин, ОСОБА_4 , маючи прямий умисел, направлений на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме квартири АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_7 , прибув до будинку АДРЕСА_3 .

Надалі, ОСОБА_4 , реалізуючи свій прямий умисел, направлений на пошкодження майна шляхом його підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, усвідомлюючи те, що внаслідок його дій можуть постраждати сторонні особи та їх майно, діючи з хуліганських мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, використовуючи заздалегідь підготовлену невстановлену досудовим розслідуванням на теперішній час ємкість з невстановленою речовиною, підійшов до квартири АДРЕСА_2 , облив з вказаної ємкості зовнішню сторону вхідних дверей невідомою речовиною та за допомогою невстановленого досудовим розслідуванням пристрою для розпалювання вогню, підпалив вхідні двері до квартири, що призвело до їх загоряння та пошкодження на загальну площу один кв. м. а також пошкодження лінолеуму біля вхідних дверей на загальну площу один кв. м.

В подальшому, ОСОБА_4 покинув місце вчинення кримінального правопорушення.

29.10.2024 ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.194 КК України.

У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується комплексом зібраних під час досудового розслідування та долучених до матеріалів клопотання доказів.

Перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин та розуміє що йому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі та може вчинити нові злочини.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин та розуміє що йому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі; незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, може вчинити нові кримінальні правопорушення, оскільки станом на терепішній час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, пояснивши суду, що ризики слідчим та прокурором не обґрунтовані, а тому просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Мотиви суду.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (частина 5 статті 9 КПК України).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме протоколами обшуку; протоколами допиту свідків; протоколами впізнання особи за фотознімками та іншими зібраними у провадженні доказами в сукупності.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і карається позбавлення волі на строк до 8 років, підозрюваний раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні не має, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваного покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, оскільки підозрюваному загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі;

- незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному ОСОБА_4 , оскільки станом на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення іншого умисного злочину.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, що, згідно ст. 183 ч. 2 п.5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що органом досудового розслідування проводяться першочергові слідчі дії з метою встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, а тому є вірогідність ризиків, зазначених вище.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватого у вчиненні вказаного злочину;

- вік та стан здоров`я підозрюваного;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_4 .

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 не запобігатиме наведеним ризикам.

Вивченням характеристики підозрюваного встановлено, що він є громадянином України, з 23 березня 2022 року по 5 травня 2022 року проходив службу в добровольчому формуванні територіальної громади №23 Дніпровського району м. Києва «Карпатська Січ», який приймав безпосередню участь в боях по захисту Києва, Київської та Харківської областей, а також України від збройної агресії зі сторони російської федерації. Крім того, був виключений з військового обліку за станом здоров`я, а саме:

- згідно виписки епікриз №5488, виданою 16.05.2022 року Національним військово-медичним клінічним центром «Головним військовим клінічним центром» ОСОБА_4 перебував на стаціонарному обстеженні і лікуванні в відділенні з 06 травня 2022 року по 16 травня 2022 року з основним діагнозом: акубаротравма (23,03-27.03.2022), гостра двобічна нейросенсорна приглухуватість зі сприйняттям ШМ AD 0м AS, та з сукупними діагнозами: астено-невротичний станскладного генезуз інсомнією, ідіопатичний пролапс предньої стулки МК, стулок ТК з регургітацією 1 ст. СН О;

- згідно довідки-виписки №607214 виданою 26.07.2024 року держаною установою «Інститут травматології та ортопедії Національної академії медичних наук України» ОСОБА_4 перебував на стаціонарному обстеженні і лікуванні з 22 липня 2024 року по 26 липня 2024 року з повним діагнозом: посттравматична деформація правої реберної дуги, екзостоз на рівні 8 ребра правобіч, остеохондроз хребта, спондильоз, спондилоартроз, аномалія розвитку шийного відлілу хребта, конкресценція хребців на рівні С5-С6, екструзії С5-С6, С6-C7; LA-LS, L.5-S1, больовий синдром. Двобічна сенсоневральна приглуховатість 3 ст.з порушенням розбірливості мовного тексту.

Крім того, згідно довідки №624 виданою 05.09.2024 року комунальним некомерційним підприємством «Центр первиної медико-санітарної допомоги «Бердичівської міської ради», батько ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 хворіє і має діагноз комсоральний латеральний перелом шийки лівої стегнової кістки з гіпсом шийки.

Враховуючи наведені міркування, на думку слідчого судді, обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Окрім цього, слідчий суддя враховує, що рамках вказанного кримінального провадження ще не проведені усі необхідні слідчі дії, а тому вірогідність наявності зазначених ризиків дуже висока.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

29.10.2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Строк досудового розслідування спливає 29.12.2024 року, а тому саме в межах цього строку слідчий суддя може застосувати запобіжний захід.

Щодо розміру застави.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, а також практики ЄСПЛ, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваної, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2024 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя, враховуючи вимоги абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а також з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, враховуючи дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за який передбачає позбавлення волі до 10 років, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, доведених збитків від злочину у кримінальному правопорушенні, доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю за доцільне обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та вважаю за необхідне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у мінімальному розмірі - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Одеського районного управління №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60-ти днів в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 27.12.2024 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/6080/24.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану обов`язки строком до 27.12.2024 року, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до прокурора, слідчого або суду за вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання підозрюваного, тобто з 29.10.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 01.11.2024 року о 09:30 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_9