УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

11.10.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань в якій скаржник просив суд задовольнити скаргу, зобов`язати уповноважених осіб (слідчих) ГУНП у м. Києві, відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до ЄРДР відомості за заявою адвоката ОСОБА_4 від 20.09.2024 за вих. №20/09-1 при вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 397, ч. 1 ст. 398 КК України та надати заявнику витяг з ЄРДР.

Як на підставу звернення до суду зі скаргою ОСОБА_4 посилається на положення ст. 303 КПК України та обґрунтовує її тим, що 20.09.2024 року він звернувся до СУ ГУНП у м. Києві з заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 397, ч. 1 ст. 398 КК України, яка була отримана відповідальною особою органу досудового розслідування 26 вересня 2024 року. Однак, на час звернення до суду зі скаргою відповідні відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені та досудове слідство не розпочато, що, на думку скаржника, свідчить про порушення вимог ст. 214 КПК України.

У судове засідання ОСОБА_4 не з`явився. Присутній у судовому засіданні представник скаржника - адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав та просив її задовольнити з підстав у ній наведених.

Уповноважені особи (слідчі) СУ ГУНП у м. Києві, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явилися та не повідомили суд про причини свого неприбуття. Разом із цим, відсутність у судовому засіданні осіб, бездіяльність яких оскаржується, не перешкоджає розгляду скарги.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, заслухавши пояснення присутнього у судовому засіданні представника скаржника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, 20.09.2024 року ОСОБА_4 звернувся до СУ ГУНП у м. Києві з заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 397, ч. 1 ст. 398 КК України, яка була отримана відповідальною особою органу досудового розслідування 26 вересня 2024 року, що підтверджується роздруківкою з офіційного сайту АТ «Укрпошта», долученою до матеріалів скарги.

Разом з цим, з вказаної копії заяви не зрозуміло, які саме дії ОСОБА_5 , на якого заявник вказує, як на особу, що на його думку вчинила злочин, становлять собою склад кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 397, ч. 1 ст. 398 КК України. При цьому, суть долученої скаржником заяви про вчинення злочину зводиться до незгоди з публічно висловленими позиціями та оцінками його діяльності, як адвоката особами у соціальних мережах.

Згідно із ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Кримінальний процесуальний закон не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових злочину, разом з тим, відомості не по будь-якій заяві про вчинене кримінальне правопорушення тягнуть за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР уповноваженою на те особою. Вносяться ж відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, яких ОСОБА_4 наведено не було, а відтак, не було і бездіяльності по невнесенню відомостей до ЄРДР.

За таких обставин, скарга ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань є необґрунтованою, а тому в її задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 60, 113, 114, 214, 303, 306, 307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГУНП у м. Києві щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1