Справа № 645/6361/24
Провадження № 1-кс/645/1555/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001401 від 15.10.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001401 від 15.10.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме: на велосипед ТМ «Коnаг» 29 SТ КА 2021, в корпусі чорного кольору, що належить потерпілому ОСОБА_4 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що невстановлена особа, 23.08.2024, знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , з під`їзду будинку, вчинила крадіжку велосипеду ТМ «Коnаг», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим спричинила останньому матеріальну шкоду.

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції №2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001401 від 15.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 надав показання про те, що 23.08.2024 вдень, він залишив належний йому велосипед ТМ «Коnаг» 29 SТ КА 2021, в корпусі чорного кольору, на першому поверсі під`їзду свого будинку, в поглибленні під`їзду, а через декілька годин виявив його відсутність на тому місці, де його залишив.

28.10.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає: АДРЕСА_3 , був добровільно виданий велосипед ТМ «Коnаг» 29 SТ НОМЕР_1 , в корпусі чорного кольору, який, як вона пояснює, придбала у незнайомого чоловіка за 2000 грн. наприкінці серпня 2024 року.

Під час огляду вказаного велосипеду за участю потерпілого ОСОБА_4 встановлено, що велосипед ТМ «Коnаг», який було видано ОСОБА_5 є саме тим велосипедом, який був викрадений за адресою: АДРЕСА_2 , з під`їзду будинку та який належить потерпілому ОСОБА_4 .

Вищезазначений предмет визнаний слідчим речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначила, що підставою накладення арешту на велосипед ТМ «Коnаг» 29 SТ КА 2021, в корпусі чорного кольору, є його тимчасове вилучення та достатність підстав вважати, що він є предметом кримінального правопорушення.

Метою накладення арешту у даному випадку є забезпечення збереження речового доказу.У разі не запобігання ризикам відчуження та розпорядження вищевказаним майном можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, надала заяву, якою підтримала клопотання в повному обсязі, просила суд його задовольнити та розглянути клопотання за її відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001401 від 15.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

28.10.2024 слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 , у період часу з 15:30 до 16:00 за участю потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проведеним оглядом встановлено, що 14.10.2024 до ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 23.08.2024 невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , з під`їзду будинку вчинила крадіжку належного йому велосипеду ТМ «Коnаг», чим спричинила останньому матеріальну шкоду.15.10.2024 року гр. ОСОБА_5 був добровільно виданий велосипед, а саме: велосипед ТМ «Соnаг», 29 SТ КА 2021 в корпусі чорного кольору. При проведенні огляду потерпілим ОСОБА_4 вказаного велосипеду, останній впізнав його як той, що належить йому за сукупністю ознак, а саме: маркою, кольором, незначними потертостями на корпусі, рамою, колесами, рулем, наліпкою, надписами. Крім цього потерпілим під час проведення допиту, була надана фотографія викраденого велосипеду, згідно яких вказаний велосипед та велосипед виданий ОСОБА_5 є аналогічними. Таким чином оглянутий велосипед є саме тим велосипедом, що був викрадений у ОСОБА_4 . Огляд проводився в кабінеті № 49 ВП № 2 ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Невельська 1/32 при штучному електричному освітленні. Під час огляду застосовувалась фотозйомка фотоапаратом «Panasonic» та виготовлена фототаблиця.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 28.10.2024 вказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні кримінальному провадженні за №0001401 від 15.10.2024.

Клопотання слідчого надійшло до канцелярії суду 29.10.2024. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчим не порушені.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001401 від 15.10.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на велосипед ТМ «Коnаг» 29 SТ КА 2021, в корпусі чорного кольору, що належить потерпілому ОСОБА_4 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Велосипед ТМ «Коnаг» 29 SТ НОМЕР_1 в корпусі чорного кольору, передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та про необхідність збереження арештованого майна.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1