ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3052/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2024 р. cлідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004346 від 26.10.2024 року, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Богданівка, Петрівський район, Кіровоградської області, громадянина України, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, з неповною середньою освітою, військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 в Збройних Силах України, адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотанняклопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004346 від 26.10.2024 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0004346 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.10.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , у не встановлений час та місці придбав осколкову гранату «Ф-1», яка є вибуховим пристроєм промислового виготовлення та відноситься до бойових припасів, придатна до вибуху та став незаконно її зберігати, без передбаченого законом дозволу.

Так, 25.10.2024 року приблизно о 23 годині 20 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 співробітниками Дніпровського РВ УПО в м. Києві затримано громадянина ОСОБА_5 . Під час проведення поверхневої перевірки працівниками поліції виявлено осколкову гранату «Ф-1», яка є вибуховим пристроєм промислового виготовлення та відноситься до бойових припасів, придатна до вибуху, яку ОСОБА_5 незаконно придбав, зберігав та носив, без передбаченого законом дозволу, в порушення Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, обліку, перевезення та використання вогнепальної пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №622 від 21.08.1998.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні та носінні бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Окрім того, досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 25.10.2024 в період часу приблизно з 22 години 30 хвилин до 23 години 20 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2, біля магазину «ІНФОРМАЦІЯ_2» побачив групу чоловіків, які спілкувалися між собою. На підґрунті особистої неприязні, під надуманим приводом у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел направлений на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувався особливою зухвалістю, нехтуючи загальноприйнятими нормами моралі, прагнучі показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві під час перебування в громадському місці, із застосуванням предметів, заздалегідь заготовлених і спеціально пристосованих для нанесення тілесних ушкоджень.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у тому, що в період часу приблизно з 22 години 30 хвилин до 23 години 20 хвилин 25.10.2024, діючи умисно, та з метою вчинення хуліганських дій прийшов до магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою: АДРЕСА_2 , при цьому взявши з собою страйкбольну гранату «Піро 5» та предмети спеціально пристосовані для нанесення тілесних ушкоджень, а саме, ніж та осколкову гранату «Ф-1», яка є вибуховим пристроєм промислового виготовлення та відноситься до бойових припасів, придатну до вибуху та грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи з особливою зухвалістю, дістав страйкбольну гранату «Піро 5», яку мав при собі та під надуманим приводом кинув під ноги громадянам ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , після чого дістав та направив у їх бік ніж, тим самим створив реальну загрозу для життя та здоров`я останніх, а також громадян, які знаходились навколо.

У подальшому, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, залишив місце події, на яке повернувся приблизно о 23 годині 10 хвилин та грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, що виразилось у тому, що останній ігноруючи елементарні правила поведінки, моральності, добропристойності, усвідомлюючи, що на території України запроваджений військовий стан, дістав з карману верхнього одягу осколкову гранату «Ф-1», яка є вибуховим пристроєм промислового виготовлення та відноситься до бойових припасів, придатну до вибуху, висловив в нецензурній лексиці образи вказаній групі осіб, погрожуючи застосуванням до них осколкової гранати «Ф-1».

В цей час, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , будучи наляканими діями ОСОБА_5 , сприйнявши його хуліганські дії із застосуванням вибухового пристрою як реальну загрозу для свого життя та здоров`я звернулися по допомогу в поліцію.

Приблизно о 23 годині 20 хвилин, під час здійснення хуліганських дій громадянин ОСОБА_5 був затриманий працівниками Дніпровського РВ УПО у м. Києві.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні хуліганства, а саме грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням предметів, спеціально пристосованих для нанесення тілесних ушкоджень, тобто скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України.

У вчиненні даних кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Богданівка, Кіровоградської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, місце реєстрації та проживання на теперішній час не встановлено, раніше не судимий (зі слів).

26.10.2024 року гр. ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України.

Причетність ОСОБА_5 , до вчинення вказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:- протоколом допиту потерпілого; - протоколам допиту свідка та поясненням очевидця; - протоколом огляду місця події; - іншими матеріалами кримінального провадження, в їх сукупності.

Вважає, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України щодо недотримання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Про ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, на думку слідчого, свідчить обізнаність підозрюваного про міру покарання за інкриміновані йому кримінальні правопорушення, а саме, позбавлення волі на строк до 7 років, яке йому загрожує у випадку засудження.

Ризик того, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого в цьому кримінальному провадженні та на свідків підтверджується тим, що ОСОБА_5 відомий зміст показів потерпілого та свідків, які викривають його у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Крім того, ОСОБА_5 є раніше не судимою особою (зі слів). При цьому, перебуваючи з ознаками алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи наслідки своїх протиправних дій, ОСОБА_5 належні висновки для себе не зробив, провину не визнає, тому існує вірогідність продовження ним своєї протиправної діяльності та скоєння іншого кримінального правопорушення.

Враховуючи перелічені ризики вважає, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не можуть бути застосовані у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими.

Просить слідчого суддю застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав викладених у ньому та просив задовольнити.

В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 заперечував з приводу задоволення клопотання, при цьому звернувся зі скаргою в порядку ст. 206 КПК України, щодо незаконного затримання ОСОБА_5 .

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов до наступних висновків.

Зі змісту частини 1 статті 177 КПК України слідує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зокрема спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог, передбачених в ст. 178 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 цього кодексу, повинен оцінити в сукупності й всі обставини перелічені цією статтею.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання слідчого, слідчий суддя зобов`язаний перевірити відповідність цього клопотання вимогам ч.1 ст.184 КПК України. Яка передбачає, що клопотання про застування запобіжного заходу повинно обов`язково містити обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004346 від 26.10.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України (а.с. 4-5).

25.10.2024 року о 23 год. 48 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано співробітниками Дніпровського РВ УПО в м. Києві, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 26.10.2024 року (а.с. 47-49).

26.10.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України (а.с. 56-59).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України, підтверджується дослідженим в судовому засіданні матеріалами, а саме: протокол огляду від 26.10.2024 року (а.с. 13-15), актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 26.10.2024 року (а.с. 30-31), протоколом допиту потерпілого від 26.10.2024 року (а.с. 31-33), протоколом допиту свідка від 27.10.2024 року (а.с. 34-38), протоколом допиту свідка від 27.10.2024 року (а.с. 39-43), протоколом допиту неповнолітнього свідка від 26.10.2024 року (а.с. 44-46), протоколом допиту підозрюваного від 26.10.2023 року (а.с. 52-54).

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що військова частина, в якій служить ОСОБА_5 знаходиться на лінії зіткнення Збройних сил України з незаконними збройними формуваннями, у зв`язку з чим підозрюваний ОСОБА_5 , як військовослужбовець, буде мати доступ до зброї та боєприпасів, а також можливість перейти на тимчасову непідконтрольну державній владі України територію.

Підозрюваний ОСОБА_5 не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має.

Вищевказане свідчить, що у ОСОБА_5 , окрім військової служби, відсутні будь-які інші життєві обставини та сталі соціальні зв`язки (виховання дітей, інше місце роботи, будь-які громадські обов`язки, тощо), котрі могли б завадити йому залишити місце мешкання.

Крім того, передбачена законом суворість покарання, яке може бути застосоване до ОСОБА_5 у разі визнання обвинувальним вироком суду його винуватості у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, стимулюватиме останнього переховуватись від суду.

Що стосується посилання слідчого на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 має, як військовослужбовець військової частини, доступ до вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин, а тому необхідно взяти до уваги ризик, що підозрюваний перебуваючи на службі, може скористатися вказаною можливістю для подальшої погрози життю або здоров`ю свідків чи потерпілого по кримінальному провадженню.

Про існування ризиків, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, свідчить вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; характер та суспільна небезпека вчиненого кримінального правопорушення.

Також, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 , має зареєстроване місце проживання, має захворювання, які потребують лікування, проте вказані дані, що його характеризують, не спростовують і не зменшують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Ці обставини існували і на момент вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, та жодним чином не виступили стримуючим фактором в його поведінці.

Згідно практики Європейського суду з прав людини «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Доказів, які б вказували на те, що інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, може забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, стороною захисту суду не надано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, на підставі підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий не визначає підозрюваному ОСОБА_5 розміру застави, оскільки останній підозрюється у злочині вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Щодо скарги адвоката ОСОБА_4 в порядку статті 206 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Досліджений слідчим суддею протокол затримання підозрюваного ОСОБА_5 від 26.10.2024 року, не дає підстав вважати, що згадане затримання відбулось без дотримання вимог законодавства, які визначені ст. 615 КПК України.

25.10.2024 року о 23 год. 48 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано співробітниками Дніпровського РВ УПО в м. Києві, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 26.10.2024 року (а.с. 47-49).

26.10.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України (а.с. 56-59).

Також слідчим суддею встановлено, що 27.10.2024 року підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник отримали під підпис клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 (а.с. 60-61).

Слідчий ОСОБА_6 за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 28.10.2024 року о 09 год. 40 хв.

Таким чином, слідчий суддя при розгляді скарги захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 враховує, що визначені КПК України строки затримання ОСОБА_5 ще не закінчилися, органом досудового розслідування за погодженням з прокурором подано клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва.

Отже, безпосередньо в судовому засіданні прокурором доведено, що затримання ОСОБА_5 здійснено у відповідності до приписів п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України, строки тримання затриманої особи під вартою не перевищені, необґрунтованих затримок із доставкою ОСОБА_5 до слідчого судді для розгляду клопотання про застосування щодо останнього запобіжного заходу не допущено. А тому, підстав, визначених ч. 5 ст. 206 КПК України, для звільнення затриманого немає.

З урахуванням наведеного вище слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 206, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в порядку статті 206 КПК України, щодо визнання затримання незаконним та звільнення з під варти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартоювідносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 22.12.2024 року включно, з утриманням у ДУ Державній установі «Київський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту фактичного затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме з 25.10.2024 року з 23 год. 48 хв.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошений 04.11.2024 року о 16 год. 25 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1