Справа № 953/281/24
н/п 1-кс/953/6263/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" серпня 2024 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2023 за № 0001350 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, неодруженого, із середньою освітою, військовозобов`язаного, зареєстрованого та до затримання фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_4

підозрюваний ОСОБА_3 огли

захисники підозрюваного адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6

секретар судового засідання ОСОБА_7 ,

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, у якому прокурор просить Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Харківській слідчий ізолятор» без визначення розміру застави, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, на 60 діб, але не більше ніж до проведення підготовчого судового засідання.

1. Зміст поданого клопотання.

Спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0001350, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 22.11.2023, в якому:

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_3 , переслідуючи мету особистого збагачення, усвідомлюючи суспільну небезпечність та протиправність своїх дій, умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою і в групі з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , в умовах воєнного стану, вчинили напад на родину ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я, як самого ОСОБА_13 так і членів його сім`ї, заволодівши майном, що належить ОСОБА_13 та ОСОБА_14 у великих розмірах

13.02.2024 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

22.04.2024 ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри.

14.02.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_3 огли застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

10.04.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, до 13.05.2024 включно.

07.05.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, до 05.07.2024 включно.

02.07.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, до 30.08.2024 включно.

04.04.2024 першим заступником керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001350 до трьох місяців, тобто до 13.05.2024 включно.

22.04.2024 на підставі ст. 290 КПК України, підозрюваним ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_3 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та їх захисникам, потерпілим ОСОБА_13 та ОСОБА_14 повідомлено про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001350 від 22.11.2023 та надано доступ до матеріалів провадження, які складаються з 10 томів.

Відповідно до повідомлення про завершення досудового розслідування, яке надано підозрюваним та їх захисникам, ознайомлення з матеріалами кримінального провадження планується проводити з 22.04.2024 в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», однак через великий обсяг документальних матеріалів, які надаються стороні захисту, ознайомлення потребує значного часу.

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, сторонам кримінального провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

За період часу з 22.04.2024 по теперішній час підозрювані ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_12 та їх захисники ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 повністю ознайомились з усіма матеріалами кримінального провадження та речовими доказами.

Підозрюваний ОСОБА_9 , також повністю ознайомився зі всіма матеріалами та речовими доказами кримінального провадження, проте його захисник адвокат ОСОБА_6 ознайомився з 9-ма томами кримінального провадження, а захисник ОСОБА_5 ознайомився лише з 7-ма томами кримінального провадження.

В той же час підозрюваний ОСОБА_3 огли ознайомився з 9-ма томами кримінального провадження та всіма речовими доказами.

За період з 14.06.2024 по теперішній час адвокат ОСОБА_5 прибув до сторони обвинувачення для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження три рази, а саме: 15.06.2024, 15.07.2024 та 02.08.2024, при цьому ознайомившись із 7-ма із 10-ти томів кримінального провадження.

За період з 19.06.2024 по теперішній час адвокат ОСОБА_6 прибув до сторони обвинувачення для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження два рази, а саме: 19.06.2024 та 08.08.2024 ознайомившись при цьому із 9-ма із 10-ти томів кримінального провадження.

На неодноразові виклики слідчим захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з метою завершення ознайомлення ними з матеріалами кримінального провадження, останні щоразу посилались на завантаження іншими справами та постійно переносили дати ознайомлення.

Крім того, додатковий період часу необхідний для складання та затвердження обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, скерування до суду та проведення підготовчого судового засідання.

2. Позиція учасників у судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Сторона захисту у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого, оскільки клопотання є необґрунтованим та безпідставним, та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, або застосувати альтернативний запобіжний захід у виді застави.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді.

3.1. Підстави для продовження строку дії запобіжного заходу.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Разом із цим, положеннями статті 199 КПК України унормований порядок продовження строку тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч.ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

Статтею 290 КПК України унормований порядок відкриття матеріалів іншій стороні.

Відповідно до ч. 10 цієї статті сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

Відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня повідомлення підозрюваному, його захиснику про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

3.2. Наявність ризиків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.2.1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Підозрюваний ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме злочину передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна та з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення умисного особливо тяжкого злочину може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

3.2.2. Ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

ОСОБА_3 може впливати на потерпілих подружжя ОСОБА_18 , на свідків у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваному відомі анкетні дані, місця мешкання свідків, потерпілих, також може вчинити незаконний психологічний чи навіть фізичний вплив на них з метою зменшення вини, або взагалі з метою відмови від надання ними викривальних показань, для уникнення кримінальної відповідальності та покарання, що зокрема, підтверджується матеріалами кримінального провадження.

3.2.3. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий суддя не погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що підозрюваний ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вказаний ризик не доведено ані слідчим у клопотанні, ані прокурором під час судового розгляду.

3.3. Наявність інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним злочинів, у разі визнання винуватим у вчиненні яких йому може загрожувати покарання, у тому числі, у виді позбавлення волі. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування пільгових інститутів кримінального права.

3.4. Наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у цій ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, застосування інших запобіжних заходів буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню.

Таким чином, зважаючи на високу інтенсивність встановлених при розгляді клопотання ризиків, з урахуванням їх особистих характеристик, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

3.5. Альтернативний запобіжний захід.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, пунктом 2 ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

За наведених вище обставин, слідчий суддя не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний ОСОБА_3 підозрюється у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаним з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, спрямований на заволодіння майном у великих розмірах, вчинений в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_3 огли дій, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК, не зменшилися, а також існування обставин, передбачених ч. 10 ст. 290, ч. 5 ст. 219 КПК, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та продовження відносно ОСОБА_3 огли строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки прокурором доведено, що зазначені обставини на цьому етапі кримінального провадження виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 199, 219, 290 КПК,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_2 , - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, однак не більш ніж до проведення підготовчого судового засідання, тобто не більш ніж по 27.10.2024 (включно), без визначення розміру застави.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_2 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_3 про продовження застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановити строк дії ухвали по 27.10.2024 (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений і підписаний 02.09.2024.

Слідчий суддя - ОСОБА_1