Справа № 646/2275/23
№ провадження 1-кп/646/152/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2024 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000878 від 31.03.2023 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,-

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Куп`янської окружної прокуратури Харківської області звернулася до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , в якому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, посилаючись на те, що, ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме: переховування від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити нові кримінальні правопорушення, що в свою чергу, може призвести до тяжких наслідків.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник заперечували проти клопотання прокурора, посилаючись на те, що ризики, зазначені прокурором не підтверджені доказами, які досліджені в судовому засіданні, вплив на свідків обвинувачений не має намір здійснювати, оскільки всі свідки обвинувачення допитані судом, обвинувачений має міцні соціальні зв`язки, перебуває у цивільному шлюбі. Просили змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно із ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався та строк дії якого закінчується.

Про існування обґрунтованої підозри вказують обставини, викладені в обвинувальному акті відносно обвинуваченого, враховуючи стадію судового провадження під час якої і вирішується питання застосування запобіжного заходу.

Оцінку ж доказам щодо доведеності провини обвинуваченого у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, судом вирішується в нарадчій кімнату при ухваленні вироку.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину та особливо тяжкого злочину з застосуванням насильства. За найтяжче з інкримінованих ОСОБА_3 злочину передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від від семи до п`ятнадцяти років, що на думку суду дає підстави вважати, з метою уникнення покарання, обвинувачений може ухилятися від суду.

Ризик впливу на свідків прокурором не доведений та не обґрунтований, оскільки всі свідки обвинувачення, що заявлялися прокурором були допитані в ході судового розгляду, а ризик вчинення інших кримінальних правопорушень прокурором не доведений з огляду на те, що ОСОБА_3 раніше не судимий.

В контексті практики ЄСПЛ ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

При продовженні запобіжного заходу судом враховано також вік обвинуваченого ОСОБА_3 , сімейний стан, стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу обвинуваченого, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, колегія суддів бере до уваги, що на території України введено воєнний стан і ведуться бойові дії, тому органи поліції не мають змоги належним чином контролювати осіб, запобіжні заходи щодо яких не пов`язані з ізоляцією від суспільства, як і не мають змоги здійснити розшук таких осіб, у разі їх ухилення від суду, що посилює ризик можливості обвинуваченим переховуватися чи вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Також вирішуючи питання щодо необхідності продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу суддя враховує, що до закінчення строку дії попередньої ухвали неможливо закінчити судовий розгляд кримінального провадження.

Тому, на переконання суду, застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вище зазначеним ризикам, а тому клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 слід задовольнити.

Відповідно до ст. 183 КПК України з урахуванням обставин вчиненого кримінального правопорушення, суддя не визначає розмір застави, оскільки інкриміновані злочини вчинено із застосуванням насильства.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 331 КПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000878 від 31.03.2023, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 19 жовтня 2024 включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Головуючий: ОСОБА_1