Справа № 635/5675/24
Номер провадження 1-кс/635/1722/2024
У Х В А Л А

11 жовтня 2024 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчий суддя - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю:

представника скаржника -адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про підозру від 05.07.2024, з наступними змінами від 30.08.2024 та 17.09.2024 по кримінальному провадження №0000482 від 16.05.2024, -

В С Т А Н О В И В :

Захисник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, по кримінальному провадженню №0000482 від 16.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, в якій просив скасувати повідомлення про підозру від 05.07.2024 року, з наступними змінами від 30.08.2024 року та 17.09.2024 року.

В обґрунтування скарги зазначає, що в провадженні СВ Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження

№0000482 від 16.05.2024 року, за складом кримінального правопорушення ч. 4 ст. 185 КК України.В межах кримінального провадження 05.07.2024 року ОСОБА_6 пред`явлено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. На підтвердження відсутності достатньої обґрунтованості підозри на час її пред`явлення свідчать наступні докази та процесуальні дії слідчого, а саме:

-з часу пред`явлення підозри та в продовж 2 місяців досудового слідства, слідчий не зміг належним чином зібрати необхідні та допустимості докази для його належного завершення та складання обвинувального акту та передачі його до суду, натомість під час досудового слідства з`явилися докази, які спростовують обґрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_6 ;

-з протоколу допиту потерпілої особи ОСОБА_7 , можна достовірно стверджувати, що він добровільно передав свою банківську картку та повідомив пін код від неї, з метою придбання продуктів харчування та алкогольних напоїв.

Кваліфікуючи подію придбання продуктів харчування та алкогольних напоїв за безпосереднім дорученням потерпілого ОСОБА_7 , яке він надав своїм знайомим ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які в свою чергу передоручили його виконання своєму сину ОСОБА_6 , слідчий не вірно визначає склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України. В подальшому слідчий на підставі Повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 17.09.2024 року виключає з її тексту посилання на епізод щодо придбання продуктів харчування та алкогольних напоїв підозрюваним ОСОБА_6 , однак це відбувається не з підстав розуміння неправильної кваліфікації інкримінованого злочину, а з підстави надання підозрюваним заяви, якою він не заперечує проти закриття в цієї частині кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння. Достовірно розуміючи відсутність достатніх доказів винуватості підозрюваного слідчий ініціює процедуру подовження строків досудового розслідування відповідно до ст. 294 КПК України. Слідчий не дотримуючись встановленого порядку подовження строків досудового слідства, в порушення вимог ч. 3 ст. 295 КПК України, звернувся з клопотанням від 30.08.2024 року до Харківської окружної прокуратури Харківської області з проханням продовжити строки досудового розслідування. За результатами розгляду цього клопотання була винесена Постанова від 04.09.2024 року «Про продовження строку досудового розслідування». Підставами задоволення клопотання про продовження строків досудового розслідування стала інформація слідчого про необхідність здійснення дій для закінчення досудового розслідування, а саме:

- встановити місцезнаходження та допитати в якості свідків з приводу обставин кримінального провадження сусідів за місцем мешкання підозрюваного ОСОБА_6

- отримати висновок судової молекулярно-генетичної експертизи.

- розглянути заявлені клопотання сторони захисту з приводу проведення окремих

слідчих (розшукових) дій;

- повідомити ОСОБА_6 про підозру в остаточній редакції;

- Виконати вимоги ст. 290 КПК України;

- Скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, тощо.

З перелічених заходів слідчий виконує лише повідомлення ОСОБА_6 про підозру в остаточній редакції від 17.09.2024 року. Зміст Повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 17.09.2024 року було зведено до того, що в неї повернули раніш виключений епізод щодо придбання

продуктів харчування та алкогольних напоїв підозрюваним ОСОБА_6 , 11.05.2024 року в період часу з 07.00 до 16.37 год. з використанням банківській картки потерпілого ОСОБА_7 . Жодних інших змістовних подій в раніш пред`явленому повідомленні підозри не відбулося. Станом на 17.09.2024 року тобто на дату пред`явлення Повідомлення про заміну раніше повідомленої підозри, відбулося одночасне повідомлення про розкриття матеріалів кримінального провадження, повідомлення про допуск до матеріалів кримінального провадження та повідомлення про подання доступу до матеріалів сторони Захисту. Тобто можна однозначно стверджувати, що на час пред`явлення первинного повідомлення про підозру від 05.07.2024 року слідчий не мав достатніх та беззаперечних обґрунтованих доказів щодо скоєння інкримінованого правопорушення громадянином ОСОБА_6 . Також однозначно можна стверджувати, що метою посилання на необхідність здійснити додаткові слідчі (розшукові) дії зазначені в постанові від 04.09.2024 року була необхідність в отриманні невичерпаного часу відведеного на проведення слідчих (розшукових) дій, відповідно до ст. 219 КПК України відведеного для завершення досудового розслідування не допускаючи порушення встановлених строків. Буд-яка інша раніш обумовлена слідча (розшукова) дія у Постанові від 04.09.2024 року «про продовження строків досудового розслідування» не планувалася до виконання і не була виконана. Безпідставність пред`явленої підозри за другим епізодом інкримінованого злочину підтверджується наявними письмовим доказам в матеріалах кримінального провадження, а саме Розпискою потерпілою особи ОСОБА_7 , в якій він зазначає, що отримав в рахунок повернення раніш позичених в нього грошових коштів суму грошових коштів у розмірі 1000 дол. США. Саме раніш позичених коштів, а ні як, ні вкрадених. Події викладені в підозрі ОСОБА_6 відбувалися під час дводенного розпивання алкогольних напоїв за участю потерпілої особи ОСОБА_7 , який повідомляв слідчі органи, що він має дві контузії, отриманих ще за час війни у Афганістані , а також підтвердив про наявність в нього тимчасових провалів пам`яті, що він у наслідок свого захворіння може забувати певні події. Додатково відомо, що потерпіла особа знаходиться на обліку та періодично проходить лікування в 23 психіатричному відділенні ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначене може свідчити, що потерпілий міг не пам`ятати кому та за яких обставин під час алкогольного сп`яніння віддав свою банківську картку та які обіцянки надавав, стосовно позики грошових коштів.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні заперечували проти задоволення скарги зазначивши, що повідомлення про підозру відповідає вимогам КПК України.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали кримінального провадження та проаналізувавши спірні правовідносини, слідчий суддя приходить до наступного.

Як убачається зі скарги, предметом оскарження є повідомлення про підозру від 05.07.2024 з наступними змінами від 30.08.2024 та 17.09.2024.

Як встановлено судом, 05.07.2024 слідчим СВ ВП № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 185 КК України; 30.08.2024 слідчим ОСОБА_5 складено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, яким повідомлено ОСОБА_6 про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України; 17.09.2024 слідчим ОСОБА_5 складено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, яким повідомлено ОСОБА_6 про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України.

Порядок зміни повідомлення про підозру врегульовано статтею 279 КПК України, згідно з якою у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор.

Таким чином, у даному кримінальному провадженні міститься три повідомлення про підозру ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 185 КК України від 05.07.2024, від 30.08.2024 та від 17.09.2024.

Вирішуючи питання щодо можливості оскарження вказаних повідомлень про підозру, слідчий суддя зазначає, що відповідно до пункту 10 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Отже, оскільки можливість оскарження повідомлення про підозру виникає лише після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру, і вказаний строк з дня повідомлення ОСОБА_6 про підозру 30.08.2024 та 17.09.2024 на момент звернення з даною скаргою не закінчився, підстави для оскарження вказаних повідомлень про підозру на даний час відсутні.

При цьому слідчий суддя відхиляє доводи захисника про те, що фактично ним оскаржується одне повідомлення про підозру від 05.07.2024 з наступними змінами від 30.08.2024 та від 17.09.2024, оскільки за змістом статті 279 КПК України повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 30.08.2024 та від 17.09.2024 по суті є новими повідомленнями про підозру, які підлягають самостійному оскарженню на підставі п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України за наявності відповідних підстав.

Надаючи оцінку доводам сторони захисту щодо безпідставності повідомлення ОСОБА_10 про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України від 05.07.2024, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Визначення поняття «повідомлення про підозру» Кримінальний процесуальний кодексу України не містить.

Водночас пунктом 14 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що притягнення до кримінальної відповідальності це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

У свою чергу обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом (пункт 13 частини 1 статті 3 КПК України).

Згідно зі статтею 283 КПК України, особа має право на розгляд обвинувачення проти неї в суді в найкоротший строк або на його припинення шляхом закриття провадження.

Прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій: 1) закрити кримінальне провадження; 2) звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; 3) звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Вимоги до змісту обвинувального акту встановлено статтею 291 КПК України.

Згідно з пунктом 5 частини 2 вказаної статті, обвинувальний акт має містити, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З аналізу змісту вищевказаних норм кримінального процесуального закону можна зробити висновок, що підозра це ймовірне судження, припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення. У разі отримання нових доказів раніше повідомлена підозра може бути змінена. Це відрізняє підозру від підсумкового висновку слідчого чи прокурора про винуватість особи, який формулюється у обвинувальному акті, та має бути з точки зору сторони обвинувачення обґрунтованим, достовірним та остаточним. Саме тому обвинувачення, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, є твердженням про вчинення певною особою діяння, передбаченого Законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, установленому КПК України. Підозра не може бути твердженням, її сутність полягає в тому, що це тільки припущення, яке необхідно перевірити під час нового етапу досудового розслідування, який наступає після повідомлення про підозру конкретної особи.

Отже, підозра це припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення, яке має бути підтверджено або спростовано у ході подальшого досудового розслідування.

У випадку підтвердження підозри особі у встановленому законом порядку може бути висунуте офіційне обвинувачення у формі обвинувального акту. У випадку не підтвердження підозри кримінальне провадження може бути закрито, зокрема, за відсутністю події або складу кримінального правопорушення (пункти 1, 2 частини 1 статті 284 КПК України).

У свою чергу вимога статті 276 КПК України щодо того, що підставою для повідомлення особі про підозру є наявність достатніх доказів передбачає, що підозра повинна бути обгрунтована.

Поняття обгрунтованості підозри чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не містить.

Водночас вимоги до обгрунтованості підозри містяться у практиці Європейського суду з прав людини, судова практика якого є джерелом права в Україні згідно з приписами частини 5 статті 9 КПК України.

Так, підозра визнається обгрунтованою, якщо є факти або інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення у межах кримінального провадження (п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

З аналізу змісту наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження обгрунтованості підозри ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 185 КК України від 05.07.2024 (протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 15.05.2024, протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 16.05.2024, заяви потерпілого ОСОБА_7 від 16.05.2024 про видачу речових доказів, протокол огляду документів від 16.05.2024, заява потерпілого ОСОБА_7 від 16.05.2024 про видачу речового доказу - банківської картки, протокол огляду речей від 17.05.2024, протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 17.05.2024, протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 17.05.2024, протокол огляду речей від 17.05.2024, відомості АТ КБ «ПриватБанк» про рух коштів по рахунку тощо) вбачається, що вони містять достатні підстави для висновку про можливу причетність ОСОБА_6 до вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення належним чином доведено в судовому засіданні достатність правових підстав для повідомлення ОСОБА_6 05.07.2024 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При цьому слідчий суддя зазначає, що повідомлення про підозру не є остаточним твердженням сторони обвинувачення про вчинення особою злочину, а є лише обгрунтованим припущенням щодо ймовірного вчинення злочину цією особою, яке потребує подальшого підтвердження або спростування під час досудового розслідування.

Аналізуючи доводи скаржника щодо відсутності складу злочину в діях ОСОБА_6 , суд зазначає, що вказані доводи, безсумнівно, мають важливе значення для кримінального провадження, заслуговують на увагу та ретельну перевірку під час досудового розслідування, за наслідками якого може бути прийнято рішення про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 1 або 2 частини 1 статті 284 КПК України, тобто у зв`язку з відсутністю складу злочину.

Водночас слідчий суддя під час розгляду скарги на повідомлення про підозру не вправі брати до уваги ті обставини та факти, які не були відомі і не були враховані стороною обвинувачення під час винесення повідомлення про підозру. Вказані обставини підлягають перевірці та відповідній оцінці під час подальшого досудового розслідування.

Підсумовуючи вищевикладене, враховуючи, що підстави для висновку про необгрунтованість повідомлення ОСОБА_6 про підозру від 05.07.2024 відсутні, а повідомлення про підозру від 30.08.2024 та від 17.09.2024 не підлягають оскарженню на даний час, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 303-307, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про підозру від 05.07.2024, з наступними змінами від 30.08.2024 та 17.09.2024 по кримінальному провадження №0000482 від 16.05.2024-відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Повний текст ухвали оголошено 16.10.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1