У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.09.2024 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

підозрюваного - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою стосовно підозрюваного, -

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , поданого в межах кримінального провадження №0002174 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 30.06.2024 року,

за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України (далі - КК України),

УСТАНОВИВ:

До слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за частиною 1 статті 115 КК України у межах кримінального провадження №0002174 від 30.06.2024.

Суть клопотання.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що 30.06.2024, приблизно о 20 год. 00 хв., ОСОБА_3 перебував за адресою: АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У цей час в приміщенні коридору квартири 82, що за адресою: АДРЕСА_2 , між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 на ґрунті неприязних відносин один до одного виник словесний конфлікт. Під час конфлікту, у підозрюваного, який перебував у стані алкогольного сп`яніння, виник умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_6 . Реалізуючи свій умисел ОСОБА_3 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання у вигляді смерті, спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, від яких ОСОБА_6 померла на місці. Таким чином, ОСОБА_3 реалізував свій умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_6 .

Отже ОСОБА_3 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині.

Доводи сторін під час розгляду клопотання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та зазначив, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим і відповідає меті такого заходу, тому просив суд його задовольнити, посилаючись на пункти 1, 3, 4, 5 частину 1 статті 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував, зауважень або додаткових показань не надав.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання, зазначив про те, що оскільки підозрюваний мав наркотичну залежність, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою допоміг стабілізувати його психологічний стан. Водночас адвокат заперечував проти того, що підозрюваний може вчиняти тиск на свідків.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, дійшов такого висновку.

Встановлені обставини.

Слідчим суддею встановлено, що 01.07.2024 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0002174, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; протоколом допиту підозрюваного; ухвалою про застосування запобіжного заходу від 02.07.2024; протоколом допиту потерпілого; протоколом зняття показань технічних приладів та технічних засобів; протоколами допиту свідків.

Діяння ОСОБА_3 кваліфіковані за частиною 1 статті 115 КК України, відповідно до статті 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Слідчий суддя враховує правову позицію Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що викладена у чисельних рішеннях («Нечипорук, Йонкало проти України», «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Мюррей проти Сполученого Королівства» та ін.), відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого, у доданих матеріалах.

Також, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу. Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 злочину, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно з статтею 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжних заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК України, а й вимог пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Також вирішуючи питання про існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що військова агресія російської федерації проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку. Отже, враховуючи те, що з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан і для громадян України існує реальна можливість, за певних умов, перетину кордону та отримання дозволу на проживання в багатьох країнах світу, тому спроба переховуватися від органів досудового розслідування чи суду може виявлятися та підтверджуватися, наприклад, отриманням дозволу на проживання в певній країні, отриманням громадянства іншої країни або подання відповідних заяв і документів для активізації цього процесу, поданням документів на отримання статусу біженця тощо.

Беручи до уваги тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , суворість можливого покарання, дані про особу останнього, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 , усвідомлюючи неминучість покарання пов`язаного з позбавленням волі, може здійснити дії, передбачені частини 1 статті 177 КПК України, направлені на переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків та представника потерпілого у цьому кримінальному провадженні та іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Доводи адвоката ОСОБА_5 про те, що підозрюваний не може вчиняти тиск (впливати) на свідків, не підтверджено належними доказами, що містяться у матеріалах кримінального провадження і таких не встановлено судом під час розгляду клопотання. Тому враховуючи наявність ймовірності вказаних ризиків, ступінь тяжкості й суспільної небезпеки інкримінованого кримінального правопорушення, суд вважає це достатнім для відхилення доводів захисника щодо впливу на свідків.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_3 не має постійного місця роботи та підтвердженого джерела доходів, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, має непрацездатну матір, яка не перебуває на його утриманні. Тобто міцних соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання судом не встановлено. Отже усвідомлюючи неминучість покарання пов`язаного з позбавленням волі, останній може переховуватися від суду, враховуючи що йому інкримінується вчинення особливо тяжкого злочину.

Також слідчий суддя бере до уваги твердження адвоката щодо нестабільного психологічного стану підозрюваного, внаслідок наркотичної залежності останнього, що ним у судовому засіданні не спростовується, і вважає ці дані достатнім доказом, який підтверджує ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Отже вказані обставини дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення особливо небезпечного кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, пов`язаного з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Водночас ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, передбачений пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України, на який у тому числі посилається прокурор, належним чином не був доведений у судовому засіданні, тому суд не бере його до уваги.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів стосовно підозрюваного для запобігання ризикам передбаченим пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК України.

У свою чергу, такі запобіжні заходи, як особисте зобов`язання або домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначених ризиків.

Відповідно до частини 1 статті 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно з частини третьою статті 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи долучену в судовому засіданні ухвалу слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 25.09.2004 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002174 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 30.06.2024 строком до п`яти місяців та дату, що міститься у прохальній частині клопотання про продовження строку тримання під вартою до 01.12.2024, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити частково у межах вимог частини 1 статті 197 КПК України, тобто строк тримання під вартою продовжити до 23 листопада 2024 року.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 181, 194, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0002174 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 30.06.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України - задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Строк закінчення дії ухвали щодо продовження застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є 23 листопада 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_7