ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

«21» листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга представника Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Обставини, якими обґрунтована скарга.

Скарга обґрунтована тим, що 11 листопада 2024 року за вих.№2426/24 головою Громадської організації «Платформа громадський контроль» до НАБУ була направлена заява про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364 та ч.5 ст. 191 КК України, зокрема про те, що встановлені особи з числа представників Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Запорізької обласної державної адміністрації разом з представниками ТОВ «АВАНГАРД БУД ПРОЕКТ», маючи спільний злочинний умисел, розробили і реалізували схему щодо недоцільного використання і подальшого привласнення бюджетних коштів на орієнтовну суму понад 37 млн. грн., шляхом завищення цін на будівельні матеріали і виконання будівельних робіт під час здійснення «Реконструкції водоводу від ДВС-1 до с. Люцерна, Вільнянського району, Запорізької області», чим здійснили умисне завищення цін виконаних робіт і закупівель з метою подальшого розподілу «зайвих» грошових коштів. Заявник вказує на те, що станом на 18 листопада 2024 року ним не отримано жодної відповіді на подану заяву, в зв`язку з чим заявник припускає, що його заява про злочин була розглянута з порушенням норм КПК України.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Заявник в судове засідання не з`явився, у скарзі та в клопотанні від 20 листопада 2024 року просив здійснювати розгляд скарги у його відсутність. Враховуючи положення ст. 26 КПК України, відповідно до яких сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачені цим Кодексом, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності заявника.

Представник НАБУ в судове засідання не з`явився. Слідчому судді надійшли письмові заперечення від детектива НАБУ ОСОБА_4 . Не погоджуючись з доводами скарги детектив зазначає, що висновки про завищення цін на будівельні матеріали і виконання будівельних робіт у кошторисах робіт по реконструкції водоводу від ДВС-1 до с. Люцерна, Вільнянського району, Запорізької області за вказаною у заяві закупівлею не грунтуються на фактичних даних. Зокрема, зазначає, що у заяві порівнюється ціна сталевих електрозварних труб із однією вибірково взятою ціною закупівлі, що не може відповідати терміну «ринкова ціна». Вказана заявником різниця у ціні різних продуктів сама по собі не може свідчити про завищення ціни товару, а розгляд скарг на можливу наявність в тендерній документації дискримінаційних умов, які не дозволяли внести пропозицію аналогічного товару по більш дешевій ціні, відноситься до компетенції Антимонопольного комітету України. Тому, з метою виконання завдань, покладених Законом України «Про національне антикорупційне бюро України», 20 листопада 2024 року до Державної аудиторської служби України було скеровано запит з проханням включити до плану проведення заходів державного фінансового контролю відносно Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Запорізької обласної державної адміністрації, під час якого перевірити викладену заявником інформацію. Враховуючи викладене детектив просив відмовити у задоволенні скарги.

Встановлені обставини, мотиви і оцінка слідчого судді.

Дослідивши матеріали скарги з додатками та письмові заперечення представника особи, бездіяльність якої оскаржується, враховуючи не виконання органом досудового розслідування положень ст.214 КПК України, що в свою чергу свідчить про різне бачення/тлумачення учасниками процесуальних норм права, слідчий суддя вважає за доцільне надати оцінку таким взаємовідносинам, як в процесуальному аспекті, так і в частині обґрунтованості поданої заяви до правоохоронного органу.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива) в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

За змістом ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

У своїй заяві про злочин від 11 листопада 2024 року голова ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 зазначає, що у ході діяльності, ними було виявлено ознаки розтрати й імовірного привласнення грошових коштів в особливо великих розмірах. Вказує, що по суті правопорушення полягає у розкраданні (чи розтраті) грошових коштів, по закупівлі з ідентифікатором UA-2023-08-09-011463-а де було укладено договір №9-23 від 25 серпня 2023 року на суму 424 100 019,38 грн між Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Запорізької обласної державної адміністрації з представниками ТОВ «АВАНГАРД БУД ПРОЕКТ». Вказана закупівля стосувалася робіт по об`єкту «Реконструкції водоводу від ДВС-1 до с. Люцерна, Вільнянського району, Запорізької області». Тобто, на переконання заявника, встановлені особи з числа представників Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Запорізької обласної державної адміністрації разом з представниками ТОВ «АВАНГАРД БУД ПРОЕКТ», маючи спільний злочинний умисел, розробили і реалізували схему щодо недоцільного використання і подальшого привласнення бюджетних коштів на орієнтовну суму понад 37 млн. грн., шляхом завищення цін на будівельні матеріали і виконання будівельних робіт під час здійснення «Реконструкції водоводу від ДВС-1 до с. Люцерна, Вільнянського району, Запорізької області», чим здійснили умисне завищення цін виконаних робіт і закупівель з метою подальшого розподілу «зайвих» грошових коштів, що свідчить про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364 та ч.5 ст. 191 КК України.

Втім, на думку слідчого судді, викладені у заяві голова ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 обставини не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а як вбачається з самої заяви, у ній не наведено конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, про які він зазначає у своїй заяві. При цьому, заявник не наводить у заяві будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення зазначених ним у заяві протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій та власному аналізі і бачені процедури проведення тендерних закупівель та норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Вказане, на думку слідчого судді, позбавляє можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб НАБУ виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою голова ГО «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 від 11 листопада 2024 року, відсутні, а тому в задоволенні таких його вимог слід відмовити.

Вважаю за необхідне додатково зазначити, що кожне висловлене твердження у заяві по злочин (злочинний умисел, завищення цін, розкрадання/розтрата бюджетних коштів тощо) повинно бути підтверджено будь-якими розумними поясненнями, які можливо перевірити та/або доданими матеріалами, у тому числі в частині підслідності НАБУ та підсудності ВАКС. В даному випадку не достатньо лише власного аналізу відомостей з відкритих джерел та ринкових цін на підтвердження наявності ознак скоєння злочину, інакше будь-який правочин, за такою логікою, можливо піддати сумніву та неправомірній перевірці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги представника Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_3 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_5