Справа № 548/1968/24
Провадження №1-кс/548/542/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(повний текст)

11.09.2024 м. Хорол

Слідчий суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол клопотання слідчого СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, освіта загальна середня, не одруженого, на утриманні не маючого, не працюючого, перебуває на обліку військовозобов`язаних, участі в АТО, ООС, бойових діях не брав, особою з інвалідністю та депутатом не являється, раніше судимого Драбівським районним судом Черкаської області 26.05.2021 за ч. 1 ст. 289 КК України до покарання у вигляді примусового лікування

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 297 КК України

В С Т А Н О В И В:

10.09.224 року слідчий СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенант поліції ОСОБА_6 , за погодженням з начальником Оржицького відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те ,що 01.09.2024, у період часу з 08:00 год. до 08:30 год., ОСОБА_4 , діючи в ході раптово виниклого злочинного умислу, направленого на незаконне заволодіння транспортним засобом, проник через відкриту хвіртку на територію подвір`я, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до мопеда марки «Suzuki» чорного кольору, без державного номерного знаку та реалізуючи свій злочинний умисел, усупереч волі власника, шляхом повертання ключа в замку запалювання запустив двигун та поїхав у невідомому напрямку, встановивши контроль над транспортним засобом, тим самим довів свій злочинний умисел до кінця.

У результаті незаконного заволодіння транспортним засобом потерпілому ОСОБА_7 спричинено матеріального збитку.

Окрім цього, 01.09.2024, у період часу з 09:00 год. до 10:00 год., ОСОБА_4 , діючи в ході раптово виниклого злочинного умислу, направленого на незаконне заволодіння транспортним засобом, повторно, проник через відкриті ворота на територію подвір`я, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до мотоцикла марки «FORTE» моделі «FT-110D» синього кольору, без державного номерного знаку та реалізуючи свій злочинний умисел, усупереч волі власника, із застосуванням фізичної сили обхватив ручки керма та почав штовхати мотоцикл, чим зрушив його з місця, встановивши контроль над транспортним засобом, покинув територію подвір`я, тим самим діями довів свій злочинний умисел до кінця.

У результаті незаконного заволодіння транспортним засобом потерпілому ОСОБА_8 спричинено матеріального збитку.

Окрім цього, 01.09.2024, у невстановлений досудовим слідством час, ОСОБА_4 , прийшов на територію кладовища, що за адресою: АДРЕСА_2 , маючи раптово виниклий умисел, направлений на руйнування могили, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки, демонструючи зверхнє ставлення до принципів суспільної моралі та до місця поховання тіл померлих, упевнившись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, умисно, здійснив руйнування могили померлого військовослужбовця ОСОБА_9 , 1986-2022 років життя, який брав участь у відсічі й стримуванні збройної агресії російської федерації, шляхом розкопування ґрунту та розкидання його по поверхні могили, а також зруйнувавши металевий лист у пластиковій рамі, із зображенням на ньому фотографічного зображення померлого, чим осквернив пам`ять померлого та спричинив моральні страждання близьким.

04.09.2024 на підставі постанови прокурора матеріали кримінальних проваджень за даними окремими фактами було об`єднано та зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000367 від 01.09.2024.

06.09.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 197 КК України.

Наявність обґрунтованих підозр у вчиненні інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 01.09.2024;протоколом огляду місця події від 01.09.2024;протокол огляду речі (мопеда Suzuki) від 01.09.2024;протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 04.09.2024;протоколом огляду місця події від 03.09.2024;протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 03.09.2024;протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 03.09.2024;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 04.09.2024;протоколом огляду місця події від 04.09.2024;протоколом огляду речі (дзеркала заднього виду) від 04.09.2024;протоколами допиту свідка ОСОБА_13 від 04.09.2024;протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 04.09.2024;протоколом огляду речі (пластикового щитка) від 04.09.2024;протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_12 особи для впізнання за фотознімками від 04.09.2024;протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 04.09.2024;протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_15 особи для впізнання за фотознімками від 04.09.2024;протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 04.09.2024;протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_16 особи для впізнання за фотознімками від 04.09.2024;протоколами пред`явлення свідку ОСОБА_15 речі для впізнання за фотознімками від 05.09.2024;протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_16 речі для впізнання за фотознімками від 05.09.2024;протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_12 речі для впізнання за фотознімками від 05.09.2024;протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 05.09.2024;протоколами пред`явлення свідку ОСОБА_14 речі для впізнання за фотознімками від 05.09.2024;протоколами пред`явлення свідку ОСОБА_13 речі для впізнання за фотознімками від 05.09.2024.

При цьому, органом досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання встановленим ризикам, слідчий та прокурор вважають доцільним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор клопотання підтримала, просила задовольнити.

Підозрюваний визнав підозру. Просив обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, зокрема домашній арешт за місцем проживання його діда в АДРЕСА_2 .Заперечував проти направлення його до психіатричного закладу, оскільки вважає себе психічно здоровим.

Захисник просив обрати запобіжний захід у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000367 від 01.09.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 297 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

За статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених диспозицією статті 177 КПК України, асаме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, встановлені ризики, обставини вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до восьмидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу, підозрюваного ОСОБА_4 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість вчиненого, його матеріальне та сімейне становище, стан здоров`я, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 , заставу у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у розмірі 242240 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Розмір застави визначений судом може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26304855 , Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172 , Рахунок отримувача UA0015950 ,призначення платежу застава».

Частина друга статті 197 КПК України регламентує, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Підозрюваного було затримано 11.09.2024 року.

Окрім того, відповідно до пункту 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів, експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Як вказує сторона обвинувачення, ОСОБА_4 має діагноз «F 20,0».

Спеціальні запобіжні заходи, які можуть бути застосовані лише до осіб, які мають спеціальний кримінально-процесуальний статус. Такими особами відповідно до КПК України можуть бути неповнолітні підозрювані, обвинувачені, а також особи, стосовно яких передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування.

До особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом запобіжні заходи у вигляді: 1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом; 2) поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

За положеннями ст. 508 КПК України спеціальним запобіжним заходом є поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку. Такий запобіжний захід може бути застосований судом до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування.

Отже, умовами застосування спеціального запобіжного заходу є встановлення сукупності обставин, а саме: наявність доказів, що до особи застосовувались примусові заходи медичного характеру або передбачається їх застосування.

Водночас слід наголосити, що із змісту ст. 508 КПК України вбачається, що спеціальні запобіжні заходи застосовуються судом, а не слідчим суддею. Тобто можливість застосування такого запобіжного заходу слідчим суддею чинним КПК України не регламентована.

Діагноз, який має підозрюваний, не є невиліковним, і час від часу у нього відбувається полегшення його стану, і він вважається таким, що одужав.

Водночас з матеріалів клопотання видно, що підозрюваний раніше хворів на шизофренію, проте на даний момент відсутні документи, які б підвереджували, що він перебуває у стані, який би не дозволяв застосувати до нього загальні запобіжні заходи.Отже, протипоказань для перебування у слідчому ізоляторі, в ході судового розгляду, не встановлено.

Крім того, в судовому засіданні підозрюваний продемонстрував, що перебуває в адекватному стані, орієнтується в часу та місці, є контактним, вважає себе психічно здоровим.

Статтею 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» визначена презумпція психічного здоров`я, суть якої полягає в тому, що кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Вважаю, що стороною захисту не доведено, що гр. ОСОБА_4 на даний час перебуває у хворобливому стані, як і не доведено, що його психічний стан позбавляє можливості застосування до нього виняткового запобіжного заходу.Таким чином, звернення адвоката із клопотанням про поміщення ОСОБА_4 до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку є передчасним. Враховуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 297 КК України та доведеність усіх ризиків, на які посилається прокурор, вважаю можливим застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, до вирішення питання про наявність підстав для застосування спеціального запобіжного заходу, який може бути застосований судом.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 297 КК України- задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, освіта загальна середня, не одруженого, на утриманні не маючого, не працюючого, перебуває на обліку військовозобов`язаних, участі в АТО, ООС, бойових діях не брав, особою з інвалідністю та депутатом не являється, раніше судимого Драбівським районним судом Черкаської області 26.05.2021 за ч. 1 ст. 289 КК України до покарання у вигляді примусового лікування, з 11 вересня 2024 року по 09 листопада 2024року (включно), з утриманням його в Державній установі «ПОЛТАВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№23) »», місцезнаходження юридичної особи: 36014, Полтавська обл., місто Полтава, вулиця Матвійчука Юліана, будинок, 91.

Розмір застави визначити у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 242 240 грн , яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: «Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26304855 , Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172 , Рахунок отримувача UA0015950, призначення платежу застава».

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;

- не залишати межі Полтавської області без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками по даній справі;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_4 та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та суддю Хорольського районного суду Полтавської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1