Провадження № 1-кс/643/1265/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

До Московського районного суду м. Харкова 09.10.2024 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 , у якому останній просить скасувати арешт накладений на автомобіль автобус MERCEDES-BENZ SPRINTER 313 CDI, держ. номер НОМЕР_1 ,2011 року випуску, власником якого є ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно пункту 18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст.26 КПК України визначено, що слідчі судді, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання та додані документи, слідчий суддя зазначає, що заявником у клопотанні зазначено, що ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова по справі №642/1159/24 від 04.03.2024 накладено арешт на автомобіль автобус MERCEDES-BENZ SPRINTER 313 CDI, держ. номер НОМЕР_1 ,2011 року випуску, який згідно свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 належить ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0001279. Орган, який здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0001279, в межах якого накладений арешт Другий слідчий відділ (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР розташованому у м. Полтаві. Даний транспортний засіб знаходиться на штрафній площадці за адресою : АДРЕСА_1 . На сьогоднішній день проведено всі слідчі відносно даного транспортного засобу, в зв`язку з цим подальше накладення арешту та утримання на штрафній площадці відсутнє. Крім того, даний транспортний засіб використовується власником у господарській діяльності з перевезення пасажирів регулярним міжобласним рейсом. Таким чином, на сьогоднішній день відсутня потреба арешту автомобіля.

В підтвердження доводів до клопотання не надано жодного доказу щодо обґрунтування клопотання, що позбавляє можливості слідчому судді встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Частина перша статті 174 КПК України передбачає, що з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна. Однак, заявником не надано слідчому судді документи, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованим майном, а також ухвали Ленінського районного суду м. Харкова по справі №642/1159/24 від 04.03.2024, якою було накладено арешт.

Слід зазначити, що положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 9, 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала разом із всіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1