Житомирський апеляційний суд
Справа №274/4441/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/476/24
Категорія в порядку КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року Житомирський апеляційний суд

в складі: головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши в приміщенні апеляційного суду в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31.05.2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

в с т а н о в и в:

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвалу слідчого судді, ухвалу скасувати та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати Бердичівський РВП ГУНП у Житомирській області внести, до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за його заявою від 22.05.2024, про що його повідомити, надіславши витяг з ЄРДР, розпочати досудове розслідування та визнати його потерпілим і цивільним позивачем у справі. Вважає ухвалу незаконною та необґрунтованою. Зазначає, що слідчим суддею не враховано вимоги ст.214 КПК України, а також порушено його право на доступ до правосуддя. Посилається на те, що розгляд скарги було проведено без його участі, копію оскаржуваної ухвали слідчого судді від 31.05.2024 року він отримав 29.07.2024 року, апеляційну скаргу направив до суду 31.07.2024, а тому вважає строк на її оскарження пропущеним з поважних причин.

Ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31.05.2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Бердичівського РВП ГУНП у Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його повідомленням від 22.05.2024 року.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_5 , слідчий суддя виходив з того, що повідомлення ОСОБА_5 за своїм змістом та суттю не містить викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та про наявність обов`язкових ознак злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину. Окрім того, ОСОБА_5 вказав у своєму повідомленні, що з даного приводу уже було відкрите кримінальне провадження, що виключає внесення до ЄРДР відомостей повторно.

В судове засідання апеляційного суду прокурор та ОСОБА_5 не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про час та місце апеляційного розгляду. ОСОБА_5 в своїй апеляційній скарзі просив проводити апеляційний розгляд у його відсутності. Від прокурора клопотань про відкладення апеляційного розгляду не надходило.

Апеляційний суд вважає можливим поновити ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, який пропущений з поважних причин, оскільки останній, будучи належним чином повідомлений про судовий розгляд на 31.05.2024, про що свідчить його розписка та клопотання про проведення розгляду у його відсутності (а.п.9, 11), не був присутній під час розгляду, копію оскаржуваної ухвали від 31.05.2024 отримав 29.07.2024 року, а апеляційну скаргу направив до суду 31.07.2024.

Заслухавши доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік, визначені ч.5 ст.214 КПК України.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

При цьому згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, до Реєстру вносяться крім іншого, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ними приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Такими вагомими обставинами є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак складу злочину та підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто, за таких обставин, кримінальне провадження не може бути розпочато.

Зазначене узгоджується із правовими позиціями, викладеними у постановах ККС Верховного суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 та від 30.09.2021 у справі № 556/450/18.

Така законодавча конструкція ч. 1 ст. 214 КПК України має на меті забезпечити виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, та його дієвості. Дійсно, з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР органом досудового розслідування розпочинається кропітка та об`ємна робота щодо проведення досудового розслідування: визначається слідчий (детектив) чи група слідчих (детективів), які будуть здійснювати досудове розслідування певного кримінального провадження, призначається прокурор (прокурори), які будуть здійснювати процесуальне керівництво цим кримінальним провадженням, про що приймаються відповідні рішення, проводяться слідчі та процесуальні дії. Вказані рішення та дії передбачають залучення великої кількості відповідних осіб, які мають право їх приймати чи здійснювати, передбачають витрачання великої кількості процесуального часу та бюджетних коштів.

Саме тому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. В разі ж відсутності таких даних, слідчий, прокурор з метою недопущення вказаних негативних наслідків не повинні вносити такі відомості до ЄРДР (Ухвали Вищого антикорупційного суду від 07 жовтня 2022 року у справі № 991/4166/22, провадження № 1-кс/991/4185/22 та від 13 жовтня 2022 року у справі № 991/4442/22, провадження № 1-кс/991/4459/22.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР ) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, в повідомленні про кримінальне правопорушення від 22.05.2024 року, поданої до Бердичівського РВП ГУНП у Житомирській області, ОСОБА_5 просив внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за фактом того, що у 1999 році відносно нього та його сім`ї було здійснено злочини (рекет), оскільки під загрозою життя його змусили підписати договір - купівлі продажу житлового будинку.

У відповідності до ч.4 ст.214 КПК України дане повідомлення ОСОБА_5 було зареєстроване в ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України» Бердичівського РВП ГУНП у Житомирській області за №7403, що спростовує доводи апелянта про порушення вимог ст.214 КПК України, оскільки відповідає положенням ч.4 ст.214 КПК України.

Проте, слідчий суддя вважав, що вказане повідомлення ОСОБА_5 за своїм змістом та суттю не містить короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення в розумінні вимог ст.11 КК України, оскільки в ньому відсутні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, а тому відсутні підстави для задоволення його скарги.

Окрім того, ОСОБА_5 в судове засідання суду першої інстанції не з`явився, жодних документів на підтвердження своїх доводів не надав, долучив до повідомлення від 22.05.2024 лише договір купівлі-продажу житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного 18.03.1999 року між ним та ОСОБА_6 , а також вказав у своєму повідомленні, що з даного приводу уже було відкрите кримінальне провадження, що виключає внесення до ЄРДР відомостей повторно.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про те, що вказане повідомлення ОСОБА_5 не містить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність складу злочину та підтверджують реальні конкретні події кримінального правопорушення, тобто відсутні вагомі обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому підстав вважати відомості такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не має.

Доводи апелянта про те, що слідчим суддею не враховано зміст його повідомлення про кримінальне правопорушення від 22.05.2024 року, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки слідчим суддею надано оцінку змісту вказаного повідомлення ОСОБА_5 та зазначено, що воно не є повідомленням про вчинення злочину в розумінні вимог ст.11 КК України.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що заявник не позбавлений права звернутися з відповідним позовом в порядку цивільного судочинства за захистом своїх майнових прав чи повторно звернутися з заявою-повідомленням про кримінальне правопорушення, виклавши обставини, які свідчать про вчинення злочину.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а тому підстав для її скасування не має.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 31.05.2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР без зміни.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді :