У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 09 липня 2024 року заявник подав прокурору Закарпатської спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Західного регіону заяву за фактом самовільного залишення місця служби з метою ухилення від військової служби в умовах воєнного стану рядовим 3-го відділення 3 взводу роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 та клопотав внести відомості до ЕРДР України за ч. 4 ст. 408 КК України і розпочати досудове розслідування. Заява відповідала вимогам ст. 203 КПК України і перелічувала докази вини фігуранта ОСОБА_5

15 липня 2024 року у приймальні Закарпатської спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Західного регіону заявнику усно повідомили, що його заява від 09.07.2024 року розглянута, але відомості до ЄРДР не внесені. Про причини не повідомили, пославшись, що він має отримати поштою письмову відповідь. На момент його звернення до суду такого листа не має, тому додати його до цієї скарги не може.

На підставі наведеного, просить зобов`язати прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Західного регіону внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань України за ч. 4 ст. 408 КК України, за фактом самовільного залишення місця служби з метою ухилення від військової служби в умовах воєнного стану рядовим 3-го відділення 3 взводу роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 .

Заявник у судове засідання не з`явився, при цьому у прохальній частині скарги просив провести розгляд скарги без його участі.

Уповноважена особа Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону у судовому засіданні 17.07.2024 просила відкласти розгляд скарги з можливістю ознайомитись з її змістом та надати свої пояснення, у судове засідання 18.07.2024 не з`явилася, при цьому подали заперечення на скаргу, згідно з яких вказують, що за результатами ознайомлення з матеріалами судового кримінального провадження №308/11716/24 скаржником є ОСОБА_3 , який дійсно звернувся до Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону стосовно ймовірного вчинення громадянином ОСОБА_4 (без по батькові) злочину, передбаченого ч. 4 ст. 408 Кримінального кодексу України, тобто дезертирство вчинене в умовах воєнного стану або бойовій обстановці. Вказана заява ОСОБА_3 із додатками, надійшла до Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону 09.07.2024 та була зареєстрована за вхідним №4658-24. Так зокрема, до заяви ОСОБА_3 були додані завірені ним особисто копії документів на ім`я ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які містять персональні дані вказаних осіб, що дає підстави віднести ці відомості до інформації з обмеженим доступом. Коли, чому і на якій підставі особисті документи громадян ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 потрапили у розпорядження заявника (скаржника) ОСОБА_3 не відомо, а з тексту поданої ним заяви не зрозуміло, відповідно це унеможливлює проведення їх попередньої оцінки з точки зору автентичності та належності. Також до заяви ОСОБА_3 було додано свідоцтво про право на зайнятті адвокатською діяльністю №152, видане на підставі рішення Закарпатської кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатури від 16.12.1994 №12, хоча згідно з інформації з Єдиного реєстру адвокатів України право ОСОБА_3 на зайняття адвокатською діяльністю зупинене з 18.01.2024 (копія інформації з Єдиного реєстру адвокатів України додається). Окрім того, зі змісту заяви ОСОБА_3 від 09.07.2024 та доданих до нього матеріалів, жодним чином не вбачається, що громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи військовослужбовцем у період з 13.04.2022 по 14.06.2022 вчинив злочин, передбачений частиною 4 статті 408 Кримінального кодексу України або будь-яке інше військове кримінальне правопорушення, передбачене відповідними статтями розділу ХІХ Кримінального кодексу України, які встановлюють кримінальну відповідальність військовослужбовців Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, а також інших осіб, визначених законом. Так, у заяві ОСОБА_3 від 09.07.2024 відсутні будь-які відомості про об`єктивну сторону вказаного кримінального злочину, а саме: місце, час і спосіб вчинення відповідних злочинних дій ОСОБА_4 , як військовослужбовцем, що ніс військову службу у період з 13.04.2022 по 14.06.2022. Згідно з диспозицією статті 408 Кримінального кодексу України та статті 407 Кримінального кодексу України, яка передбачає суміжний склад злочину, відповідні протиправні (злочинні) дії спеціального суб`єкта визначеного в статті 402 Кримінального кодексу України, можуть полягати як у самовільному залишенні військової частини або місця служби з метою ухилитися від військової служби постійно або тимчасово, так і в нез`явленні вчасно на службу, наявність бойової обстановки на момент вчинення цих дій чи відсутність на службі за вказаних передумов без поважних причин тривалістю понад три доби за умови, що відповідні дії були вчинені не в умовах бойової обстановки тощо. Натомість, зі змісту заяви ОСОБА_3 від 09.07.2024 вбачається, що по суті заявник вважає неправомірними дії чи то радше бездіяльність, ОСОБА_7 , яка проявилася в тому, що останній, як вважає заявник, не оновив свої військово-облікові дані в ІНФОРМАЦІЯ_3 у вересні 2022 року, а також у подальшому в 2023 та 2024 роках, тобто вже після того, як ОСОБА_6 був звільнений з військової служби на підставі наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 від 13.06.2022, копія якого була додана до заяви. Отже, оскільки із заяви ОСОБА_3 від 09.07.2024 та доданих до неї документів не вбачалися будь-які конкретні обставини (ознаки) об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого статтею 408 Кримінального кодексу України або будь-якою іншою статтею, частиною статті Розділу ХІХ Особливої частини Кримінального кодексу України, що можуть свідчити про вчинення військового кримінального правопорушення громадянином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наявність яких є необхідною для прийняття процесуального рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та потребує подальшої перевірки засобами кримінального провадження, тому прийнято мотивоване рішення про розгляд цієї заяви надано в порядку визначеному Законом України «Про звернення громадян». З огляду на зазначене, 10.07.2024 Закарпатською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Західного регіону листом

№30.52/02-4213ВИХ-24 було надано обґрунтовану відповідь на заяву ОСОБА_3 від 09.07.2024 в порядку встановленому Законом України «Про звернення громадян» із відповідними роз`ясненнями щодо повноважень органів прокуратури, а також органів військової служби правопорядку Збройних Сил України, на які покладається здійснення таких функцій, як попередження, виявлення, припинення кримінальних та інших правопорушень, вчинених у військових частинах; прийняття та реєстрація заяв і повідомлень про злочини та інші правопорушення, вчинені у військових частинах, своєчасне прийняття стосовно них обґрунтованих і законних рішень; припинення адміністративних правопорушень і здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, що віднесені до її компетенції. Також, заява ОСОБА_3 відповідно до вимог ст. 7 Закону України «Про звернення громадян» листом від 10.07.2024 №30.52/02-4412ВИХ-24 була скерована для розгляду по суті до ІНФОРМАЦІЯ_5 . Таким чином, Закарпатською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Західного регіону до Єдиного реєстру досудових розслідувань жодні відомості за заявою ОСОБА_3 не вносилися, оскільки для цього були відсутні законодавчо визначені підстави. На підставі вищевикладеного, вважають скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за ч. 4 ст. 408 Кримінального кодексу України безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. Судовий розгляд просять провести без участі прокурора з огляду на значну службову зайнятість та завантаженість всіх працівників Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону. До заперечення додано: заяву про внесення відомостей до ЄРДР від 09.07.2024; копія паспорту громадянина України ОСОБА_8 ; копія картки платника податків ОСОБА_8 ; лікарське свідоцтво про смерть №110 від 16.09.2022; копія паспорта громадянина України ОСОБА_10 , копія облікової картки до військового квитка; копія витягу з наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 від 13.06.2022 № 125; довідка про присвоєння ідентифікаційного номера; копія паспорта громадянина України ОСОБА_9 ; копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю ОСОБА_3 ; лист № 30.52/02-4213ВИХ-24 від 10.07.2024; лист № 30.52/02-4212ВИХ-24; витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Розглянувши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального правопорушення, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, що кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як випливає з матеріалів скарги, заявник 09.07.2024 звернувся до Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з листом Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони від10.07.2024 № 30.52/02-4213ВИХ-24, заявнику ОСОБА_12 відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР.

Ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі ІТС ІПНП), регулюється Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 р. за № 223/33194.

Розділом ІІ Порядку встановлено, що прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація. Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові: усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 2); під час особистого звернення заявника до органу (підрозділу) поліції із письмовою заявою (повідомленням) уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції її (його) приймає і реєструє. Особу, яка заявляє або повідомляє про кримінальне правопорушення, уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський попереджає про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину, передбачену статтею 383 Кримінального кодексу України. Уповноважена службова особа на лицьовому боці письмових заяв (повідомлень), протоколів прийняття заяв про кримінальне правопорушення та іншу подію, рапортів поліцейських проставляє штамп реєстрації заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, форму якого наведено в додатку 3 до цього Порядку. Якщо заява (повідомлення) надійшла до органу (підрозділу) поліції під час особистого звернення заявника одночасно з її (його) реєстрацією в ІТС ІПНП або журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) (додаток 4), уповноважена службова особа оформлює та видає заявникові талон-повідомлення ЄО про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 5). Корінці талонів-повідомлень зберігаються в уповноваженої службової особи. Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО. Поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. Поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки. За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, відомості про виявлене кримінальне правопорушення уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО в разі тимчасової відсутності технічних можливостей унесення таких відомостей до ІТС ІПНП) та невідкладно, але не пізніше 24 годин реєстрації передаються: до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) або передання цих відомостей до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня та їх внесення до ЄРДР; у міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах - до органів (підрозділів) поліції, на території обслуговування яких сталася така подія, для прийняття відповідних рішень та внесення до ЄРДР. Датою подання заяви (повідомлення) до органу (підрозділу) поліції вважається дата реєстрації такої заяви (повідомлення) в ІТС ІПНП (журналі ЄО).

Як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування не вчинено, про що свідчить лист Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони від 10.07.2024 № 30.52/02-4213ВИХ-24, про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, та дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою ОСОБА_3 від 09.07.2024 про вчинення кримінального правопорушення, відсутні.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298 затверджене Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення. Згідно п. 2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слід мати на увазі, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведені положення законодавства, відомості до ЄРДР вносяться, якщо відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, які відповідають вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мають короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, вищезазначені норми закону зобов`язують прокурора, у т.ч. керівника прокуратур; керівників органів досудового розслідування; дізнавачів, слідчих, у разі надходження заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчим суддею також враховано, що при наданні відповіді скаржнику було розглянуто лише подані скаржником документи, їх перевірка не здійснювалась, згідно з доданим листом начальнику ІНФОРМАЦІЯ_5 від 10.07.2024 №30.52/02-4212ВИХ-24 матеріали перевірки таким слід скерувати до органу прокуратури для прийняття рішення щодо наявності підстав для внесення відомостей до ЄРДР або притягнення військових службових осіб до адміністративної відповідальності.

Виходячи з наведених норм та поданих доказів, слідчий суддя вважає наявними підстави для зобов`язання уповноваженої особи Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_3 від 09.07.2024.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Відповідно до ч. 3 ст. 307 КПК України положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 від 09.07.2024, у відповідності до ст. 214 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1