Справа №366/3416/24
Провадження №1-кс/366/385/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2024 с-ще. Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

представників ПрАТ «ДТЕК», адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши клопотання прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_8 , про арешт майна у кримінальному проваджені № 0000128, внесеному в ЄРДР 16.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

1. Короткий зміст клопотання

Прокурор звернувся в суд з клопотанням, у якому просив накласти арешт на вилучений 06.11.2024 під час проведення огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості на узбіччі ґрунтової дороги, поблизу 100 м. від домогосподарства АДРЕСА_1 , з дерев`яних електроопор під №№ 30, 31, 32 алюмінієвий дріт А-35, загальною довжиною приблизно 320 м, на якому виявлено зовнішні пошкодження у вигляді подряпин, імовірних контактів, вм`ятин, змотування тощо.

Клопотання мотивоване тим, що 15.09.2024 до ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що в с. Феневичі Вишгородського району Київської області трапилась пожежа лісових насаджень та трав`яних настилів приблизною площею 25 га. Під час цієї пожежі по АДРЕСА_2 та на території садового товариства «Здвижівське» вогнем повністю знищено 4 дачних будинки та 4 господарські будівлі, а також лісові насадження на загальній площі 56 га філії «Іванківське лісове господарство» ДП «Ліси України» (Феневицьке лісництво, квартал 108, виділ 1-30, квартал 109, виділи 1-3).

Зокрема, знищено:

житловий будинок АДРЕСА_3 , гараж на площі 90 кв. м, господарчі споруди на площах 39, 25, 22, 9, 15, 22, 10 та 8 кв.м, речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_9 ;

житловий будинок АДРЕСА_4 на площі 15 кв.м, літній будинок на АДРЕСА_5 , речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_10 ;

житловий будинок АДРЕСА_4 на площі 80 кв.м, лазня на площі 20 кв. м, причіп легковий, лафет, катер з двигуном, речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_11 ;

двоповерховий житловий будинок АДРЕСА_6 , двоповерховий гараж на площі 100 кв. м, господарчу споруду на площі 30 кв. м, катер, лафет, речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_12 .

Згідно з висновком про пожежу, причиною пожежі, яка виникла 15.09.2024 в трав`яному настилі та чагарниках на відкритій місцевості в полі с. Феневичі Вишгородського району Київської області, крім іншого, могло стати виникнення горіння від теплових проявів іскор різного походження. Остаточна причина горіння може бути встановлена відповідними дослідженням органу досудового розслідування.

10.10.2024 проведено огляд місця події, а саме відкритої ділянки місцевості по АДРЕСА_1 за участю працівників ДСНС, де виявлено контакти дерев з ЛЕП.

11.10.2024 у кримінальному провадженні призначено пожежо-технічну експертизу для встановлення ринкової вартості пошкоджених вогнем будівель.

28.10.2024 від експерта надійшло клопотання про надання фото,- відеоматеріалів на електронному носії та ін., що було надано на електронну адресу виконавцю.

06.11.2024 в період часу з 13 год. 40 хв. по 14 год. 10 хв., слідчим ВРЗЗКС СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області проведено огляд відкритої ділянки місцевості на узбіччі ґрунтової дороги по вул. Київська в с. Феневичі на відстані приблизно 100 м. від господарства № 48, в ході якого з дерев`яних електроопор №№ 30, 31, 32 вилучено алюмінієвий дріт А-35, загальною довжиною приблизно 320 м, на якому виявлено зовнішні пошкодження у вигляді подряпин, імовірних контактів, вм`ятин, змотування тощо.

З показань свідків встановлено, що вилучений алюмінієвий дріт належить ПрАТ «ДТЕК» в смт. Іванків.

06.11.2024 вилучений дріт визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор стверджує, що тимчасово вилучений алюмінієвий дріт має доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки відповідає критерію речового доказу. Незастосування до нього арешту призведе до того, що він як речовий доказ буде знищений, пошкоджений, змінений, а це негативно вплине на встановленні істини у досудовому розслідуванні.

2. Позиції сторін

2.1 Позиція сторони обвинувачення

Слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні просив задовольнити клопотання прокурора з наведених у ньому підстав, зазначивши про те, що вилучений дріт є об`єктом проведення вже призначеної у кримінальному провадженні комплексної пожежо-технічної експертизи, електротехнічної, металознавчої та інженерно-технічної експертизи безпеки життєдіяльності. Відсутність у розпорядженні експерта вилученого дроту стане наслідком неможливості проведення експертизи.

Також слідчий, надаючи пояснення стосовно визнання у постанові від 06.11.2024 про визнання речовим доказом вилученого дроту у кримінальному провадженні № 0000162 зазначив, що фактично вилучений дріт визнавався речовим доказом у цьому кримінальному провадженні (№ 0000128), однак при виготовлені тексту постанови допустив описку.

Прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні ОСОБА_3 підтримав подане прокурором ОСОБА_8 клопотання з наведених у ньому підстав та просив його задовольнити. Зазначив, що вилучений дріт є об`єктом проведення експертизи та він необхідний для проведення досудового розслідування як доказ.

2.2 позиція представників власника тимчасово вилученого майна, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (тут і надалі ПрАТ «ДТЕК», Товариство)

2.2.1 викладені у письмових запереченнях

2.2.1.1 Представник ПрАТ «ДТЕК», адвокат ОСОБА_5 надіслав до суду заперечення щодо клопотання про арешт майна, у яких просив відмовити у задоволенні клопотання.

Заперечення мотивоване тим, що прокурором не надано жодного доказу та не доведено необхідності вилучення та накладення арешту на тимчасово вилучений дріт. Зі змісту слідчої дії не зазначено, яким чином пронумеровано вилучене майно. На даний час не існує обґрунтованої підозри у вчиненні Товариством кримінального правопорушення, оскільки майно вилучено без участі та свідомого неповідомлення про огляд та вилучення майна, тому відсутні підстави вважати вилучений дріт доказом у кримінальному провадженні.

Також представник стверджує, що прокурором не доведено існування ризиків, визначених ч. 1 ст. 170 КПК України, в матеріалах справи відсутні відомості про те, що такий ступінь втручання в діяльність Товариства як вилучення майна виправдовує виконання завдання кримінального провадження, про яке зазначено у клопотанні, тому вважає доводи слідчого про необхідність проведення експертизи недоведеними, а подане клопотання безпідставним. Яке містить лише формальне посилання на положення КПК України.

2.2.1.2 представник ПрАТ «ДТЕК», адвокат ОСОБА_6 також подав до суду додаткові заперечення на клопотання прокурора про арешт майна, у яких просив відмовити у задоволенні клопотання.

Заперечення мотивовані тим, що прокурор звернувся з клопотанням про арешт майна зі значним запізненням, оскільки майно вилучене 06.11.2024, тоді як клопотання надійшло до суду 18.11.2024.

Також представник зазначає, що вилучений дріт не відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки жоден з допитаних у кримінальному провадженні свідків не повідомив про те, що бачив контакт з деревами, прояв іскор від ЛЕП до або під час пожежі. За погодних умов (східний вітер 15 м/сек) розповсюдження вогню не могло б відбутись внаслідок утворення іскор ЛЕП.

Самі по собі сліди пошкоджень дроту у вигляді подряпин, імовірних контактів вм`ятин тощо, що нібито виявлені слідчим не можуть свідчити про утворення ним іскор як можливої причини пожежі. При цьому, за кілька днів до вилучення дроту на ділянці відбувався відрив дроту, у зв`язку з чим на місце виїжджала ремонтна бригада та виконувала ремонтні роботи, внаслідок яких і могли утворитись пошкодження на дроті.

В клопотанні експерта, яким проводиться пожежо-технічна експертиза не міститься вказівка на необхідність надання йому дроту для проведення дослідження і визначення його технічного стану не входить до компетенції судового експерта.

Також представник зазначає, що постановою слідчого вилучений 06.11.2024 алюмінієвий дріт визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000162 від 26.10.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України, в той час як клопотання подане в кримінальному провадженні № 0000128 від 19.06.2024, що свідчить ро безпідставність поданого клопотання.

Також представник зазначає, що слідчий при проведенні огляду детально не оглядав вилучений дріт на предмет виявлення на ньому пошкоджень, він не опечатувався із завіренням підписів понятих що ставить під сумнів подальші результати проведення слідчих дій з цим дротом. Крім цього, вилучення дроту відбувалось без представника ПрАТ «ДТЕК» та спеціаліста. Відсутність спеціаліста при проведенні огляду ставило під загрожу життя та здоров`я учасників проведення огляду.

Таким чином, діями слідчого не досягнуто жодного із завдань кримінального провадження, ПрАТ «ДТЕК» спричинено збитки і залишено мешканців с. Феневичі без світла.

2.2.2 позиція у судовому засіданні.

Представники ПрАТ «ДТЕК» заперечували проти задоволення клопотання, мотивуючи це тим, що огляд, в ході якого вилучено дріт мав проводитись за правилами обшуку та із залученням представника ПрАТ «ДТЕК» та спеціаліста. Виявлені пошкодження на кабелі могли утворитись під час проведення слідчої дії.

Прокурор порушив процесуальні строки для звернення в суд з клопотанням, оскільки майно вилучено 06.11.2024, тоді як клопотання надійшло до суду 18.11.2024.

3. Рішення щодо вирішення клопотань учасників справи, поданих в ході вирішення питання про арешт майна.

Під час судового розгляду клопотання про арешт майна, представником ПрАТ «ДТЕК», адвокатом ОСОБА_6 подано такі клопотання і слідчим суддею ухвалено такі рішення за результатами їх розгляду в судовому засіданні.

3.1 про допит свідка провідного інженера ПрАТ «ДТЕК» ОСОБА_13

3.1.1 клопотання мотивоване тим, що згідно зі змістом клопотання прокурора, однією з версій досудового розслідування про причини виникнення пожежі є горіння від теплових проявів іскор різного походження, а під час огляду місця події від 10.10.2024 виявлено контактування ЛЕП з деревами, після чого 06.11.2024 слідчим вилучено дріт довжиною 320 м з електроопор № 30, 31, 32 зі слідами пошкоджень. З показань свідків встановлено, що вилучений дріт є власністю ПрАТ «ДТЕК».

Товариством отримано інформацію про особу, а саме свідка ОСОБА_13 , якому можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню, тому його слід допитати.

У судовому засіданні адвокат стверджував, що свідок ОСОБА_13 може повідомити місце початку загоряння.

Слідчий ОСОБА_4 заперечував проти виклику свідка, оскільки він не є спеціалістом, який може достовірно назвати місце початку виникнення пожежі та причину її виникнення.

3.1.2 рішенням слідчого судді у задоволенні клопотання вирішено відмовити.

Рішення мотивоване тим, що представник ПрАТ «ДТЕК» лише зазначає про те, що ОСОБА_13 відомі обставини, які підлягають доказуванню, однак що це за обставини і яким чином вони можуть вплинути на вирішення питання про арешт майна не конкретизовано, як і не конкретизовано, яким чином показання свідка матимуть істотне значення для вирішення питання про арешт майна.

Доводи про те, що ОСОБА_13 може розповісти про місце виникнення пожежі слідчий суддя оцінює критично, оскільки не відомо, чи перебував свідок під час виникнення пожежі на її місці чи поблизу неї, а так само слідчий суддя враховує заперечення слідчого, оскільки незважаючи на займану посаду свідком (провідний інженер ПрАТ «ДТЕК») покази цього свідка стосовно виникнення пожежі матимуть лише характер припущення. Таке питання має вирішуватись спеціалістами та судовими експертами за результатами комплексного дослідження речових доказів, місцевості тощо.

3.2. про витребування та дослідження у судовому засіданні доказів: тимчасово вилученого алюмінієвого дроту А-35, довжиною 320 м та відеозапису з відеокамери SONY, на якому відображено хід проведення слідчої дії огляду місця події від 06.11.2024, в ході якої вилучено алюмінієвий дріт

3.2.1 клопотання мотивоване тим, що згідно з протоколом огляду місця події вилучений дріт детально не оглядався, а виявлені пошкодження не фіксувались, він не опечатувався. Тому представник просив витребувати вилучений дріт для огляду у судовому засіданні щоб пересвідчитись у наявності на ньому пошкоджень, оскільки наявність таких пошкоджень ставиться під сумнів. Щодо огляду диску з відеозаписом, представник, зазначив, що такий огляд є необхідним для перевірки правильності проведення слідчої дії.

3.2.2 рішенням слідчого судді клопотання задоволено частково. Витребувано для огляду оптичний диск з відеозаписом ходу проведення огляду місця події від 06.11.2024. У задоволенні клопотання про витребування кабелю для огляду у судовому засіданні відмовлено.

Рішення слідчого судді обґрунтоване тим, що з наданих слідчим копій документів, вилучений дріт направлено як об`єкт дослідження для проведення комплексної пожежо-технічної, електротехнічної, металознавчої та інженерно-технічної експертизи до Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», тому його витребування призведе до припинення проведення експертного дослідження, що виходить за межі повноважень слідчого судді та становитиме втручання в діяльність органу досудового розслідування. Крім цього, прокурор до клопотання долучив фотознімки як додаток до протоколу огляду місця події від 06.11.2024 з детальними зображеннями вилученого алюмінієвого дроту та його стану на момент вилучення. Разом з цим, слідчим суддею задоволено клопотання про огляд відеозапису проведення слідчої дії, під час дослідження його у судовому засіданні можливо більш точно переконатись у тому, чи виявлені на алюмінієвому дроті пошкодження. Таким чином, пересвідчитись у наявності/відсутності пошкоджень на вилученому кабелі можливо менш обтяжливим шляхом, який не матиме негативних наслідків для проведення призначеної комплексної експертизи (її тимчасове припинення внаслідок огляду речового доказу), об`єктом якої є вилучений дріт.

4. Встановлені обставини кримінального провадження та застосовані норми права

Згідно з положеннями ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (абзац 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Відповідно до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Клопотання подане прокурором з метою збереження речових доказів.

За ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

Оскільки клопотання про арешт майна подане для збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) слідчий суддя враховує положення ч. 1, п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України, згідно з якими слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

правову підставу для арешту майна;

можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК у справах про арешт майна з метою, наведеною у п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, відповідність майна будь-якому з критеріїв речових доказів перевіряється згідно зі стандартом доведення «достатні підстави».

Наведений стандарт не вимагає від сторони обвинувачення надання безумовних та беззаперечних доказів, а передбачає необхідність наведення достатньо вагомих фактів та об`єктивних відомостей, аналіз яких у їх взаємозв`язку між собою дозволяє дійти висновку про відповідність вилученого майна критеріям речових доказів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 89 КПК України)

Наведене свідчить, що на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення наявності чи відсутності вини особи у вчиненні кримінального правопорушення.

На цій стадії, з огляду на положення ст.ст. 89 та 94 КПК України слідчий суддя оцінює докази на предмет їх допустимості та достатності за тими критеріями, чи відображають вони в сукупності увесь процесуальний шлях отримання органом досудового розслідування наданих доказів, тобто чи дотримано законодавчо встановлених КПК України процедур при їх отриманні. Суд у свою чергу надає оцінку доказам на предмет їх допустимості безпосередньо при їх дослідженні у порядку судового розгляду.

4.1 З огляду на вивчені та дослідженні наявні в матеріалах клопотання докази, слідчим суддею встановлено таке.

У провадженні відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000128, внесене в ЄРДР 16.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України, за фактом того, що 15.09.2024 в с. Феневичі Вишгородського району Київської області трапилась пожежа лісових насаджень та трав`яних настилів приблизною площею 25 га. Під час цієї пожежі по АДРЕСА_2 та на території садового товариства «Здвижівське» вогнем повністю знищено 4 дачних будинки та 4 господарські будівлі, а також лісові насадження на загальній площі 56 га філії «Іванківське лісове господарство» ДП «Ліси України» (Феневицьке лісництво, квартал 108, виділ 1-30, квартал 109, виділи 1-3).

Диспозиція ч. 1 ст. 270 КК України передбачає кримінальну відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог пожежної або техногенної безпеки, якщо воно спричинило виникнення пожежі або аварії, якою заподіяно шкоду здоров`ю людей або майнову шкоду у великому розмірі.

З протоколу огляду місця події від 15.09.2024 (та доданими до нього фотознімками), проведеного слідчим ОСОБА_4 вбачається, що останнім зафіксовано наслідки пожежі, яка мала місце в с. Феневичі. Зокрема, зафіксовано наслідки пожежі у вигляді фізичного знищення лісових насаджень та будинків, господарських будівель, споруд, транспортних засобів та іншого майна по АДРЕСА_7 .

Відповідно до листа в/ч НОМЕР_1 , внаслідок пожежі 15.09.2024в АДРЕСА_1 знищено майно 1 стрілецької роти (автомати, кулемети, пістолети, гвинтівки, гранатомети)

Протоколом огляду місця події з ілюстративною фото таблицею від 27.09.2024 зафіксовано знищення зброї військової частини НОМЕР_1 .

Згідно з актом про пожежу від 20.09.2024, пожежа в полі с. Феневичі Вишгородського району Київської області тривала в період часу з 13 год. 34 хв. 15.09.2024 по 17 год. 20 хв. 19.09.2024. Пожежею знищено:

трав`яний настил площею 5 га;

лісові насадження на загальній площі 14,3 га філії «Іванківське лісове господарство» ДП «Ліси України» (Феневицьке лісництво, квартал 108, виділ 1-30, квартал 109, виділи 1-3);

житловий будинок АДРЕСА_3 , гараж на площі 90 кв. м, господарчі споруди на площах 39, 25, 22, 9, 15, 22, 10 та 8 кв.м, речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_9 ;

житловий будинок АДРЕСА_4 на площі 15 кв.м, літній будинок на АДРЕСА_5 , речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_10 ;

житловий будинок АДРЕСА_4 на площі 80 кв.м, лазня на площі 20 кв. м, причіп легковий, лафет, катер з двигуном, речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_11 ;

двоповерховий житловий будинок АДРЕСА_6 , двоповерховий гараж на площі 100 кв. м, господарчу споруду на площі 30 кв. м, катер, лафет, речі домашнього, господарського вжитку та матеріальні цінності власника ОСОБА_12 ;

Крім цього, пожежею знищено транспортні засоби, майно 1-ї стрілецької роти в/ч НОМЕР_2 .

Згідно з висновком про причини виникнення пожежі від 20.09.2024, виконаного Вишгородським районним управлінням ГУ ДСНС у Київській області, причиною пожежі, яка виникла 15.09.2024 в трав`яному настилі та чагарниках на відкритій місцевості в полі с. Феневичі Вишгородського району Київської області, крім іншого, могло стати виникнення горіння від теплових проявів іскор різного походження. Остаточна причина горіння може бути встановлена відповідними дослідженням органу досудового розслідування.

Згідно з протоколом огляду місця події від 06.11.2024 вбачається, що слідчий ВРЗЗКС СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 провів огляд відкритої ділянки місцевості на узбіччі ґрунтової дороги, поблизу 100 м. від домогосподарства АДРЕСА_1 .

До участі в проведенні огляду залучені поняті, спеціаліст. Фіксація огляду проводилась шляхом фотографування та відео зйомки на відеокамеру «SONY».

Під час цього огляду з дерев`яних електроопор під № № 30, 31, 32 вилучено алюмінієвий дріт А-35, загальною довжиною приблизно 320 м.

Дріт мав ознаки обвуглення, контактування з різними предметами.

З фотознімків до протоколу огляду вбачається наявність на вилученому дроті його переплітання з іншими дротами, дистанційні незначні розходження між вітками дроту, загиби дроту (посередині вилученого дроту (знімки 5-7, а.с. 84-85))

За результатами дослідження відеозапису проведення огляду місця події від 06.11.2024, слідчим суддею встановлено таке. (Наданий слідчим оптичний диск містить два файли з відеозаписом з назвами «00070.MTS» (відеозапис 1 ) та «00071.MTS» (відеозапис 2))

Відеозапис 1 розпочинається з представлення слідчого, понятих та інших учасників слідчої дії. Слідчий оголошує, що огляд проводився поблизу 100 м від будинку АДРЕСА_1 . На відеозаписі спостерігається ґрунтова дорога вздовж якої розташовані електроопори, які в нижній частині виконані з бетону, а верхня частина є дерев`яна. Дерев`яна частина прикріплена до нижньої бетонної шляхом стиснення дротом. В місці початку огляду під лініями електропередач (ЛЕП) виявлено зрізані частини дерева виду береза. Прямо над цим зрізаним деревом на відеозаписі видно, що на електроопорах натягнуті 4 алюмінієві дроти (проводи), один з яких має ознаки пошкодження та подальшого з`єднання між собою шляхом скручування. Далі слідчий оголошує про те, що буде здійснено вилучення дроту з ЛЕП. Далі спеціаліст, що проводив відео зйомку проводить фіксацію зрізаних дерев виду «березу», які розташовані в одну «лінію» під ЛЕП. На відзнятій ділянці вбачаються сліди згарища трав`яного настилу. Далі до ЛЕП під`їжджає автомобіль з підйомником для проведення робіт на висоті. В обладнане місце підйомника заходить слідчий на піднімається до місця з`єднання дротів з електроопорами, після чого за допомогою «кусачків» демонтує дріт з електроопор. Слідчий почергово проводить демонтаж 4 натягнутих дротів (всього прольоту). Далі слідчий переїжджає до інших прольотів між електроопорами та здійснює їх демонтаж.

Відеозапис 2 є продовженням відеозапису 1 та розпочинається з того, що слідчий продовжує демонтаж ЛЕП, після чого виходить з автомобіля та після чого разом з іншими учасниками справи розпочинає скручування демонтованих дротів. На 5 хв. 31 сек. відеозапису (згідно з показниками пристрою для відтворення відеозапису), працівник, який проводить відео фіксацію фіксує на лежачому на землі демонтованому дроті місця його з`єднання між собою шляхом скрутки. Один з учасників звертає увагу присутніх на тому, що дріт має ознаки горіння, дріт частково пошкоджений і на ньому видно чорні сліди, схожі на сліди від нагару. Після цього слідчий разом з учасниками проводять більш детальний огляд вилучених дротів на предмет наявності пошкоджень на них та слідів нагару. Поняті також звертають увагу на побачені ними пошкодження. Після цього слідчий оголошує про те, що демонтований кабель буде вилучено до відділення поліції. На запитання до понятих про зауваження до слідчої дії, один з понятих говорить, що в день пожежі він вийшов на присадибну ділянку, де бачив в місці проведення огляду спалах від електрод ротів, після чого почалось загоряння лісової ділянки. На цьому відеозапис завершено.

Постановою слідчого ОСОБА_4 від 06.11.2024 вилучений дріт визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні. Після проведення експертиз його вирішено передати на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП № 1 Вишгородського РУП.

Згідно з листом ПрАТ «ДТЕК» від 26.11.2024, наданого за зверненням слідчого судді за попереднім погодженням з учасниками розгляду клопотання у судовому засіданні 21.11.2024, 06.11.2024 Товариство зафіксовано викрадення проводу в с. Феневичі про що повідомлено на лінію Національної поліції «102». Внаслідок цього Товариство було змушене проводити відновлювальні роботи. Товариство отримало інформацію про те, що вилучення алюмінієвого дроту приблизно 320 м здійснено в рамках кримінального провадження без відома представників Товариства. В протоколі огляду місця події від 06.11.2024 не зазначено ознак, за якими слідчий вважав приналежність вилученого дроту ПрАТ «ДТЕК», у зв`язку з чим неможливо підтвердити або спростувати документально належність вилученого дроту ПрАТ «ДТЕК».

Також у листі зазначено, що 03.11.2024 (за три дні) до вилучення зафіксовано звернення про обрив дроту ПЛ-0,4 кВ від ТП-235 між електроопорами № 31 та 32. Пошкодження усунуто працівниками ДТЕК з відновлення електропостачання. На підтвердження цього Товариство надано копію наряду-допуску № 1253 та наряду на виконання ремонтних робіт № 06, згідно з якими відновлювальні роботи тривали 07.11.2024 в період з 13:00 год. по 19:00 год. Проводились роботи із заміни дерев`яної електроопори № 31, заміна проводу на опорах 27, 32, трублення дерев на опорах 27, 30-32.

Також до листа ПрАТ «ДТЕК» долучило скріншоти з системи програмного забезпечення про звернення № 362911 від 03.11.2024 про обрив проводу за 25 опорою, який лежить на землі.

До цього доказу слідчий суддя ставиться критично, оскільки скріншоти з програмної системи містять відображення вкладки «редагування звернення», що дає обґрунтований сумнів у тому, що відображена інформація є остаточною та не піддавалась редагуванню.

09.11.2024 слідчим ОСОБА_4 у кримінальному провадженні призначено комплексну пожежно-технічну, електротехнічну, металознавчу та інженерно-технічну експертизу безпеки життєдіяльності, яку доручено провести експертам Національного наукового центру « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». На вирішення експертизи поставлено такі питання:

Де знаходився осередок пожежі?

Яке джерело запалювання призвело до великого горіння?

Яка технічна причина виникнення пожежі?

Яким шляхом поширювалась пожежа?

Дія (бездіяльність) яких осіб знаходиться в причинному зв`язку з виникненням пожежі?

Чи є на електричних провідниках оплавлення металу, які відповідають таким, що виникли внаслідок короткого замикання? Якщо є, то в яких умовах навколишнього середовища проходило це коротке замикання?

Для проведення експертизи, слідчим направлено засобами поштового зв`язку до згаданої експертної установи через «Нову Пошту» постанову про призначення експертизи та, крім інших, паперовий ящик на який нанесено відповідний напис з вмістом алюмінієвого дроту.

5. З огляду на встановлені обставини, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Прокурор звернувся з клопотанням про арешт майна з підстави збереження речових доказів у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за ч. 1 ст. 270 КК України, диспозиція якої передбачає кримінальну відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог пожежної або техногенної безпеки, якщо воно спричинило виникнення пожежі або аварії, якою заподіяно шкоду здоров`ю людей або майнову шкоду у великому розмірі.

У відповідності до положень ст. 12 КК України, це кримінальне правопорушення є нетяжким злочином.

Однією з версій органу досудового розслідування є те, що загоряння, внаслідок якого в с. Феневичі виникла пожежа, в результаті якої знищено лісові насадження, жилі будинки, споруди, транспортні засоби, інше майно громадян є прояв іскріння від вилучених дротів А-35, від яких сталось загоряння трав`яного настилу.

Ця версія перевіряється органом досудового розслідування, про що свідчить призначення у кримінальному провадженні пожежо-технічної експертизи, на дослідження якої надано експерту вилучений дріт.

З огляду на питання, що поставлені перед експертом (Чи є на електричних провідниках оплавлення металу, які відповідають таким, що виникли внаслідок короткого замикання? Якщо є, то в яких умовах навколишнього середовища проходило це коротке замикання?), слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку, що тимчасово вилучений дріт є об`єктом проведення експертного дослідження для з`ясування питання можливості виникнення на ньому іскор, що в подальшому впали на трав`яний настил та спричинили пожежу, тому вилучений дріт підпадає під ознаки речового доказу у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя звертає увагу на встановлені обставини при дослідження протоколу огляду місця події від 06.11.2024 з додатками у вигляді фотознімків та відеозапису, з яких вбачається наявність на вилученому дроті місць скруток, пошкоджень (не характерних для того, що вони утворились внаслідок демонтажу їх слідчим шляхом падіння з висоти) та зауваження понятого про те, що він бачив спалах від дротів в місці їх вилучення, після чого сталась пожежа.

Наведені обставини свідчать про те, що версія органу досудового розслідування, для перевірки якої вилучено дріт з електроопор має цілком обґрунтоване виправдання, вона підлягає перевірці, для чого, з урахуванням наслідків виникнення пожежі (знищення пожежею лісів та майно громадян) вилучення дроту було необхідним.

Таке вилучення дроту відповідало критерію розумності та спів розмірності тимчасовому обмеженню прав ПрАТ «ДТЕК» як власника вилученого дроту, тим більше, як стверджує саме Товариство, ним проведено відновлювальні роботи з відновлення проводів з вилучених електроопор, що дає подальшу можливість енергозабезпечення населення.

З огляду на викладене, слідчий суддя враховує, що тимчасово вилучений дріт А-35 є необхідними для проведення з ним вже призначеної судової експертизи, висновок якої дасть відповідь на запитання про те, чи мало наслідком виникнення пожежі в с. Феневичі поява іскор з вилученого дроту. Цей дріт є об`єктом дослідження призначеної експертизи. Його відсутність в розпорядженні експерта стане наслідком ненадання відповіді на запитання, що не відповідатиме завданням кримінального провадження, визначеним у ст. 2 КПК України.

Його повернення для зберігання власнику може утворити ризик його заміни, знищення чи перетворення.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя не вбачає непропорційно негативних наслідків для ПрАТ «ДТЕК», які б могли бути спричинені шляхом вилучення дроту. Як вже зазначено, замість вилученого дроту слідчим з електроопор працівники Товариства виконали відновлювальні роботи з енергопостачання населення шляхом прокладки нового дроту.

При цьому, представники ПрАТ «ДТЕК» в низці поданих ними процесуальних документів не зазначили, яким чином тимчасова відсутність вилученого слідчим кабелю матиме для Товариства негативні наслідки для їх підприємницької діяльності. Таких наслідків, які б свідчили про необхідність повернення тимчасово вилученого дроту не вбачає і слідчий суддя.

За таких обставин, клопотання прокурора підлягає задоволенню, шляхом накладення арешту на тимчасово вилучений кабель А-35 та залишення його у розпорядженні слідчого, який проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Саме такий вид арешту тимчасово вилученого майна на переконання слідчого судді є необхідним для виконання завдань КПК України, зокрема він унеможливить приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження речових доказів у кримінальному провадженні, при цьому такий арешт буде співрозмірним обмеженню права власності завданням кримінального провадження та не спричинить надмірних та невиправданих негативних наслідків для його власника, він відповідатиме легітимній меті втручання у право власності, загальним засадам суспільства та не створить негативних наслідків для зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності ПрАТ «ДТЕК».

6. Щодо доводів представників ПрАТ «ДТЕК»

Доводи про ненадання прокурором доказів та не доведення необхідності вилучення та накладення арешту на тимчасово вилучений дріт слідчий суддя відхиляє, оскільки прокурором надано постанову слідчого, якою тимчасово вилучений дріт визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні. Необхідність вилучення дроту полягає у перевірці версії сторони обвинувачення про те, що пожежа в с. Феневичі виникла внаслідок прояву іскріння вилученого дроту, що імовірно могло спричинити пожежу.

Доводи про те, що на час розгляду клопотання не існує обґрунтованої підозри у вчиненні Товариством кримінального правопорушення слідчий суддя також відхиляє, оскільки накладення арешту з підстави, визначеної п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України (з метою збереження речових доказів) з огляду на положення ч. 1 , п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України не передбачає наявності в особи, на майно якої накладається арешт статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.

Доводи про те, що зі змісту слідчої дії не зазначено, яким чином пронумеровано вилучене майно зводяться до недопустимості протоколу слідчої дії як доказу у кримінальному провадженні, однак слідчий суддя не уповноважений на цій стадії надавати оцінку допустимості доказів, оскільки така оцінка надається судом.

При цьому, представник ПрАТ «ДТЕК» не був позбавлений можливості в порядку ч. 4 ст. 172 КПК України заявити клопотання про виклик у судове засідання для допиту понятих та інших учасників слідчої дії від 06.11.2024 для встановлення обставин ідентифікації вилученого майна (проведення його опечатувань, проставлення підписів понятих та учасників слідчої дії на бирках тощо)

Доводи про відсутність під час вилучення дроту представника ПрАТ «ДТЕК» слідчий суддя оцінює критично як власне тлумачення представником норм КПК України.

Зокрема, ч. 3 ст. 237 КПК України визначено право, а не обов`язок слідчого, прокурора, дізнавача залучати до участі при проведенні огляду учасників кримінального провадження та осіб, яким майно належить на право власності. При цьому, відсутність при вилученні майна на відкритій ділянці місцевості його власника не становить грубе порушення норм КПК України, які б мали наслідком відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Доводи про недоведеність прокурором існування ризиків, визначених ч. 1 ст. 170 КПК України, слідчий суддя відхиляє, оскільки необхідність перебування вилученого дроту в розпорядженні органу досудового розслідування зумовлене проведення з ним судової експертизи, об`єктом якої є тимчасово вилучений дріт. Тому, у будь-якому разі відсутність вилученого дроту в розпорядженні слідчого матиме наслідком неможливість проведення вже призначеної судової експертизи, що негативно вплине на досудове розслідування кримінального провадження, зокрема це позбавить перевірки обґрунтованої версії слідчого про причини виникнення пожежі внаслідок виникнення іскор з вилученого дроту.

Щодо доводів про те, що арешт майна у спосіб, який просить прокурор матиме такий ступінь втручання в діяльність Товариства, що не відповідає завданням кримінального провадження, слідчий суддя відхиляє, оскільки саме Товариство у листі від 26.11.2024 на адресу суду зазначило про те, що відновило електропостачання шляхом прокладення нових дротів з місць їх вилучення слідчим. При цьому представники Товариства не довели таку непропорційність, а лише формально зазначили про її наявність.

Доводи про те, що прокурором не доведено необхідності призначення у кримінальному провадженні експертизи спростовуються існуванням вже призначеної експертизи, постанова про призначення якої та речові докази направлені до експертної установи.

Доводи про те, що жоден зі свідків не повідомив про те, що бачив контакт з деревами, прояв іскор від ЛЕП до або під час пожежі слідчий суддя також відхиляє, оскільки при завершені огляду такі відомості назвав понятий на прохання слідчого назвати зауваження та доповнення до протоколу огляду місця події.

Відомості про погодні умови, які, на думку представника ПрАТ «ДТЕК» не могли утворити пожежу від іскріння дротів слідчий суддя відхиляє як припущення, оскільки відомостей про погодні умови представник Товариства не надав.

Щодо доводів про те, що постановою слідчого вилучений 06.11.2024 алюмінієвий дріт визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000162 від 26.10.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України, в той час як клопотання подане в кримінальному провадженні № 0000128 від 19.06.2024, що свідчить ро безпідставність поданого клопотання слідчий суддя не приймає до уваги з таких підстав.

Як вбачається з постанови слідчого від 06.11.2024, у вступній частині зазначено про те, що постанова виноситься в рамках кримінального провадження № 0000162 від 26.10.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України.

При цьому, мотивувальна частина постанови містить відомості про те, що групою слідчих ВРЗЗКС СВ проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000128 від 19.06.2024 за ч. 1 ст. 270 КК України. Фабула правопорушення відповідає цьому кримінальному провадженню.

Мотивувальна частина також містить відомості про вилучений дріт 06.11.2024 в с. Феневичі, поблизу 100 м від господарства АДРЕСА_1 , тобто про відомості, які є предметом досудового розслідування кримінального провадження № 0000128.

При цьому, на початку огляду місця події на відеозаписі вбачається роз`яснення слідчим того, що огляду проводиться в рамках кримінального провадження № 0000128.

Наведені обставини свідчать про те, що у вступній частині постанови від 06.11.2024 слідчий допустив описку, про що сам також зазначив у судовому засіданні.

Допущення таких розбіжностей у постанові слідчого від 06.11.2024 свідчить про наявність в ній описки а не про безпідставність визнання речовим доказом.

Доводи про те, що слідчий не проводив детальний огляд вилученого дроту спростовуються дослідженим у судовому засіданні матеріалом відеозапису, що наданий слідчим на клопотання представника ПрАТ «ДТЕК», на якому вбачається огляд слідчим з понятими всієї довжини вилученого дроту та виявлення на ньому пошкоджень, скруток, слідів горіння тощо.

Щодо доводів про те, самі по собі сліди пошкоджень дроту у вигляді подряпин, імовірних контактів вм`ятин тощо, що нібито виявлені слідчим не можуть свідчити про утворення ним іскор як можливої причини пожежі слідчий суддя відхиляє, оскільки відповідь на це питання може бути надана судовим експертом у вже призначеній комплексній судовій експертизі.

Щодо доводів про те, що за кілька днів до вилучення дроту на ділянці відбувався відрив дроту, у зв`язку з чим на місце виїжджала ремонтна бригада та виконувала ремонтні роботи, внаслідок яких і могли утворитись пошкодження на дроті, слідчий суддя вважає такі доводи суперечливими, так як характер виявлених пошкоджень на вилученому дроті свідчить скоріш за все не про ремонтні роботи для відновлення дроту, а про умисне пошкодження майна, що слідчий суддя ставить під обґрунтований сумнів. Яким чином виявлені на дроті сліди горіння та часткові обриви його витків у зв`язці могли бути спричинені ремонтними роботами представник ПрАТ «ДТЕК» не пояснив взагалі.

Доводи про те, що спосіб вилучення дроту ставив під загрозу життя та здоров`я його учасників слідчий суддя вважає надуманим. При проведенні огляду ніхто не постраждав. На переконання слідчого судді, що ґрунтується з точки зору формальної логіки, слідчий, який мав намір вилучати електричний дріт, що проводить струм, маючи сумнів у тому, що по дроту, який він вилучав, йшла напруга, як мінімум вжив би заходів щодо його знеструмлення.

При цьому, недотримання заходів особистої безпеки є особистою відповідальністю слідчого та не становить порушення КПК України.

З цих же підстав слідчий суддя відхиляє як необґрунтовані доводи про те, що вилученням дроту слідчий залишив мешканці с. Феневичі без світла, оскільки як вбачається з відеозапису слідчої дії, подача струму через вилучений дріт вже була відсутня. Який період часу до вилучення дроту була відсутня електроенергія, невідомо. Таких відомостей слідчому судді не надано.

Доводи про те, що виявлені пошкодження на дроті могли утворитись при його вилученні є безпідставними, оскільки характер виявлених пошкоджень у вигляді скруток, частково обриву його витків не свідчить, що такі пошкодження могли утворитись внаслідок падіння дроту після його демонтажу слідчим на грутнтовий покрив землі.

Щодо доводів про відсутність в клопотанні експерта, яким проводиться пожежо-технічна експертиза вказівки на необхідність надання йому дроту для проведення дослідження, то слідчий суддя такі доводи відхиляє, оскільки характер поставлених слідчим питань з огляду на імовірну версію виникнення пожежі свідчить про очевидну необхідність надання експерту для дослідження вилученого дроту. Слідчий, надаючи експерту матеріали, не обмежений у наданні таких матеріалів клопотанням судового експерта.

Щодо доводів про відсутність компетенції судового експерта у визначенні технічного стану дроту, то таке питання слідчим при проведенні експертизи не ставилось.

Доводи про те, що огляд місця події мав відбуватись за правилами обшуку є безпідставними та необґрунтованими, оскільки вилучення дроту відбувалось на відкритій, неогородженій ділянці місцевості.

За правилами обшуку в силу положень ч. 2 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України проводиться огляд житла чи іншого володіння особи, і під останнім розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

Тому, огляд відкритої ділянки місцевості не проводиться за правилами обшуку.

Заперечення щодо звернення прокурора з клопотанням про арешт майна зі значним запізненням, оскільки майно вилучене 06.11.2024, тоді як клопотання надійшло до суду 18.11.2024, слідчий суддя також відхиляє з таких підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З матеріалів клопотання вбачається, що огляд та вилучення дроту здійснено 06.11.2024.

При цьому, 07.11.2024 прокурор направив клопотання до суду засобами поштового зв`язку, про що свідчить наявність в матеріалах клопотання поштового конверту «Нова Пошта».

Відповідно до ч. 1 ст. 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Таким чином, оскільки клопотання про арешт майна направлено до суду шляхом передачі його на пошту 07.11.2024, тобто на наступний день після тимчасово вилученого майна, строк звернення в суд з клопотанням прокурором не є пропущеним, тому доводи в цій частині слідчий суддя відхиляє.

Щодо строків розгляду клопотання, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.

Клопотання надійшло до суду 18.11.2024 засобами поштового зв`язку. Перше судове засідання з розгляду клопотання призначено на 20.11.2024, яке відкладено на 21.11.2024 для надання можливості представнику ПрАТ «ДТЕК» ознайомитись з його змістом, про що представник заявив відповідне клопотання.

В подальшому, розгляд клопотання відкладений для отримання від ПрАТ «ДТЕК» інформації про приналежність вилученого їм дроту А-35.

Внаслідок таких відкладень розгляду клопотання пройшов строк його розгляду, визначений ч. 1 ст. 172 КПК України.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно з п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте, можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники. КРЄС вважає за доречне згадати свій Висновок № 6 (2004), у якому підкреслюється, що "якість" правосуддя не можна ототожнювати з простою "продуктивністю". Якісний підхід повинен також брати до уваги здатність судової системи відповідати вимогам, які до неї висуваються, з урахуванням загальних цілей системи, серед яких швидкість процесу є лише одним з елементів.

Беручи до уваги викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що розгляд клопотання прокурора в більший строк від визначеного ч. 1 ст. 172 КПК України мав наслідком забезпечення представникам ПрАТ «ДТЕК» для ознайомлення з матеріалами клопотання для підготовки своєї позиції при його розгляді, а також для з`ясування обставин, необхідних для ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Тому, розгляд клопотання поза межами строку, визначеного ч. 1 ст. 172 КПК України в цьому випадку був виправданий на користь повного з`ясування обставин та надання можливості ПрАТ «ДТЕК» підготувати свою позицію при судовому розгляді, що має пріоритетне значення перед одним лише дотриманням строків розгляду клопотання.

Керуючись вимогами ст.ст.110, 131, 170-173, 167 КПК України

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 06.11.2024 під час проведення огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості на узбіччі ґрунтової дороги, поблизу 100 м. від домогосподарства АДРЕСА_1 , з дерев`яних електроопор під №№ 30, 31, 32 алюмінієвий дріт А-35, загальною довжиною приблизно 320 м, на якому виявлено зовнішні пошкодження у вигляді подряпин, імовірних контактів, вм`ятин, змотування тощо, залишивши його у розпорядженні слідчого, який проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_8 .

Копію цієї ухвали передати для виконання уповноваженому на це органу, вручити прокурору та надати іншим заінтересованим особам.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 29.11.2024

Слідчий суддя ОСОБА_1