Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/426/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2024 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому Кіровоградської області, апеляційну скаргу ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2024 року.

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_6 звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда зі скаргою на прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР).

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2024 року, скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - задоволено частково.

Зобов`язано прокурора Кіровоградської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, згідно заяви ОСОБА_6 від 16.07.2024, стосовно виконуючого обов`язки начальника Кропивницької філії судових експертиз державної установи інституту судових експертиз МОЗ України ОСОБА_7 , начальника Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 , начальника СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , поліцейського офіцера громади СВГ ВП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 .

Рішення слідчого судді мотивоване тим, що в заяві ОСОБА_6 від 16.07.2024 викладені обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення. В той же час наявність або відсутність події кримінального правопорушення та складу кримінального правопорушення в діях особи може бути встановлена лише в ході проведення досудового розслідування.

Слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у уповноважених службових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, визначених законом підстав щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, викладених у заяві ОСОБА_6 від 16.07.2024.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу у якій просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення слідчого судді.

Скасувати ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2024 року в частині відмови у внесені до ЄРДР кримінального правопорушення судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_11 .

Зобов`язати посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури внести до ЄРДР кримінальне правопорушення щодо судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_11 , згідно її заяви від 16.07.2024 № 24576-24, або ухвалою апеляційного суду внести до ЄРДР кримінальне правопорушення, згідно її заяви.

Вказує, що ухвалу місцевого суду отримала 13.08.2024, тому строк на апеляційне оскарження, пропустила по поважній причині.

Зазначає, що довідку поліції ОСОБА_7 надав як неналежний документ для позову до ОСОБА_6 тому, що для позову необхідні законні підстави, а довідка не є документом, який підписала ОСОБА_6 . Суддя знає, що звернення до правоохоронних органів, не є публічним розповсюдженням інформації, а тому повинна була винести ухвалу про відмову у відкритті провадження. Суддя відкрила провадження знаючи з довідки, що поліція навіть не взяла пояснень у ОСОБА_6 .

Ухвалу місцевого суду від 19.07.2024, ОСОБА_6 отримала 13.08.2024, апеляційну скаргу подала 14.08.2024, тому за вказаних обставин, строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 13.08.2024, пропущений з поважних причин та підлягає поновленню.

Сторони кримінального провадження у судове засідання не з`явилися, про час, дату і місце апеляційного розгляду, повідомленні належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Згідно із ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Частиною 1 статті 26 КПК України, визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень, відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 КПК України,

Статтею 55 Конституції України, регламентовано, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

ОСОБА_6 є ініціатором апеляційного розгляду, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, проте у судове засідання не з`являлася.

Отже, колегія суддів вважає, що скаржниця насамперед мала активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права та процесуальні обов`язки.

При цьому, визначальними процесуальними обов`язками скаржника є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді судової справи.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Враховуючи викладене, колегія суддів, з урахуванням вимог ч. 1 ст. 406 КПК України, ухвалює рішення за результатами письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Так, 17.07.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_6 бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2024 року, скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - задоволено частково.

Зобов`язано прокурора Кіровоградської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, згідно заяви ОСОБА_6 від 16.07.2024, стосовно виконуючого обов`язки начальника Кропивницької філії судових експертиз державної установи інституту судових експертиз МОЗ України ОСОБА_7 , начальника Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 , начальника СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , поліцейського офіцера громади СВГ ВП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 .

Згідно із ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Статтею 22 КПК України регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до вимог якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, зазначення у повідомленні про кримінальне правопорушення конкретних прізвищ осіб, які причетні до вчинення кримінального правопорушення, ч. 5 ст. 214 КПК України, не передбачено.

Водночас, саме на орган досудового розслідування покладено обов`язок встановлення наявності або відсутності події кримінального правопорушення, складу кримінального правопорушення та осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення.

Рішенням слідчого судді суду першої інстанції, зобов`язано прокурора Кіровоградської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, згідно заяви ОСОБА_6 від 16.07.2024.

Таким чином, доводи скаржниці наведені в апеляційній скарзі, щодо невнесення відомостей до ЄРДР прізвища особи, яка на її думку причетна до вчинення кримінального правопорушення, є безпідставними, такими що не грунтуються на законі.

Будь-яких інших доводів щодо незаконності рішення слідчого судді суду першої інстанції в апеляційній скарзі не наведено.

Істотних порушень норм кримінального та кримінального процесуального закону які б могли стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, апеляційним судом не встановлено.

На підставі наведеного, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_6 задоволенню не підлягає, а ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2024 року, слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 405 - 407, 409, 418, 419, 422 КПК України колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2024 року, якою скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - задоволено частково. Зобов`язано прокурора Кіровоградської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, згідно заяви ОСОБА_6 від 16.07.2024, стосовно виконуючого обов`язки начальника Кропивницької філії судових експертиз державної установи інституту судових експертиз МОЗ України ОСОБА_7 , начальника Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 , начальника СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , поліцейського офіцера громади СВГ ВП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4