Справа №950/680/22 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/369/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Умисне вбивство
УХВАЛА

Іменем України

30 жовтня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши в режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 950/680/22 за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_6 , заступника керівника Сумської обласної прокуратури ОСОБА_7 та обвинуваченого ОСОБА_8 на вирок Лебединського районного суду Сумської області від 01.03.2023, за яким

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Новосибірськ рф, мешканець АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий

визнаний винним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_10 ,

потерпілої ОСОБА_11 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_12 ,

обвинуваченого ОСОБА_13 ,

захисника адвоката ОСОБА_14 ,

установила:

У поданих апеляційних скаргах:

- захисник обвинуваченого ОСОБА_13 адвокат ОСОБА_15 просить змінити вирок суду першої інстанції та призначити ОСОБА_13 більш м`яке покарання, оскільки він визнав вину, щиро кається;

- заступник керівника Сумської обласної прокуратури ОСОБА_16 просить скасувати вирок суду у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд у суді першої інстанції, оскільки обвинуваченому не було роз`яснено право на здійснення кримінального провадження судом присяжних;

- обвинувачений ОСОБА_17 просить скасувати вирок суду у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд у суді першої інстанції, так як він не мав умислу на вбивство, тому його дії кваліфіковані невірно, при призначенні покарання суд не врахував його щиро каяття, активного сприяння розкриттю злочину, що він є учасником бойових дій та інвалідом 3-ї групи. Крім того, в порушення ч. 2 ст. 31 КПК вирок ухвалений одноособово.

Вироком Лебединського районного суду Сумської області від 01.03.2023 ОСОБА_13 визнаний винним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, і йому призначене покарання у виді позбавлення волі строком 9 років. Стягнуто з ОСОБА_13 на користь ОСОБА_18 на відшкодування матеріальної шкоди кошти в сумі 10980 грн та на відшкодування моральної шкоди кошти в сумі 50000 грн

Згідно вироку, ОСОБА_13 07.04.2022 о 18:00 прийшов до господарства за місцем проживання ОСОБА_19 по АДРЕСА_2 . Близько 20:30 між ОСОБА_13 і ОСОБА_19 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла словесна сварка та фізична сутичка, в ході якої ОСОБА_13 впав на підлогу веранди. В цей час ОСОБА_19 схопив в руку ніж та замахнувся на ОСОБА_13 , який почав підніматися з підлоги. В свою чергу, ОСОБА_13 схопив своєю лівою рукою за зап`ястя руку ОСОБА_19 , в якій той тримав ніж, а правою став викручувати його руку і в цей момент, ножем, що був в руці ОСОБА_19 , силою своїх обох рук, діючи умисно, з метою заподіяння смерті, наніс останньому удар ножем в ліву частину грудної клітини, внаслідок чого спричинив йому проникаюче колото-різане поранення передньої поверхні грудної клітини зліва з ушкодженням серця, від яких ОСОБА_19 помер.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого судового рішення, доводи обвинуваченого ОСОБА_13 та його захисника ОСОБА_14 , які підтримали свої апеляційні скарги, а також частково апеляційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури, доводи прокурора ОСОБА_10 , яка підтримала апеляційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури, доводи потерпілої ОСОБА_11 , яка просила залишити вирок суду першої інстанції без змін, доводи представника потерпілої ОСОБА_12 , який заперечив проти апеляційних скарг обвинуваченого та захисника та не заперечував проти задоволення апеляційної скарги заступника керівника Сумської обласної прокуратури, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданих апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_14 задоволенню не підлягає, а апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_13 та заступника керівника Сумської обласної прокуратури ОСОБА_20 підлягають частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 2 ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Крім того, ч. 2 цієї статті передбачено, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Відповідно п. 1 ст. 46 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), а також ст. 2 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» рішення ЄСПЛ є обов`язковими для виконання Україною.

У своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на суворому дотриманні законів під час здійснення правосуддя, зокрема, у рішеннях «Волков проти України» (рішення від 09 січня 2013 року), «Каньєте де Хоньї проти Іспанії» (рішення від 15 жовтня 2002 року), «Гору проти Греції» (рішення від 20 березня 2009 року), «Андрєєва проти Латвії» (рішення від 18 лютого 2009 року).

Зокрема, ЄСПЛ зазначив, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів.

Статтею 6 Конвенції проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ця норма імплементована також у національне законодавство України й міститься у ст. 21 КПК, частинами 1, 4 якої визначено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Якщо інше не передбачено цим Кодексом, здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до інших засобів правового захисту, якщо під час кримінального провадження порушуються її права, гарантовані Конституцією України та міжнародними договорами України.

Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені у ст. 31 КПК. Залежно від ступеня тяжкості кримінального правопорушення та (або) виду суб`єкта правопорушення провадження у суді першої інстанції здійснюється: суддею одноособово; колегіально судом у складі трьох суддів; судом присяжних у складі двох суддів і трьох присяжних.

Відповідно ч. 2 ст. 31 КПК кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років.

Крім того, як передбачено ч. 4 ст. 315 КПК, під час підготовчого судового засідання суд роз`яснює обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Таким чином, залежно від волевиявлення обвинуваченого у справах цієї категорії може застосовуватись одна з двох альтернативних судових процедур: загальний порядок судового розгляду суддею одноособово, та колегією у складі трьох професійних суддів. Така альтернативність покликана сприяти дотриманню балансу між економією процесуальних засобів і гарантіями дотримання прав особи у кримінальному судочинстві. Можливість вибору між одноособовим та колегіальним складом розгляду кримінального провадження передбачає обов`язок держави в особі її уповноважених органів та службових осіб забезпечити свободу цього вибору та його практичну реалізацію.

Отже, розгляд кримінального провадження судом першої інстанції колегіально у складі трьох суддів, покликаний забезпечити додаткові гарантії особам, обвинуваченим у вчиненні особливо тяжких злочинів.

Крім того, інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього колегіальним складом суду ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки в такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим. Право на розгляд кримінального провадження колегіальним складом суду є додатковою гарантією неупередженого та справедливого судового розгляду, та невід`ємною складовою права обвинуваченої особи на захист.

Недотримання зазначених вимог закону є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, так як може перешкодити суду постановити законне та обґрунтоване судове рішення.

Згідно матеріалів кримінального провадження ОСОБА_13 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, а саме за вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. При цьому, санкція ч. 1 ст. 115 КК передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому вказане кримінальне правопорушення з огляду на положення ст. 12 КК відноситься до особливо тяжких злочинів, і відповідно за клопотанням обвинуваченого надає йому право на здійснення кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів

За результатом перевірки матеріалів кримінального провадження, а саме звукозапису судового засідання від 30.05.2022, встановлено, що під час підготовчого судового засідання суд першої інстанції не виконав імперативної вимоги, визначеної у ч. 4 ст. 315 КПК, та не роз`яснив обвинуваченому ОСОБА_13 його право на розгляд провадження колегіальним складом суду. Більше того, право на колегіальний розгляд кримінального провадження не було роз`яснене обвинуваченому аж до завершення судового розгляду та постановлення обвинувального вироку.

Відповідно ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо воно ухвалено незаконним складом суду.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 415 КПК передбачено, що у разі встановлено порушень, передбачених п. 2-7 ч. 2 ст. 412 цього Кодексу, суд апеляційної інстанції скасовує вирок суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів дійшла переконання, що внаслідок нероз`яснення обвинуваченому ОСОБА_13 його права на здійснення розгляду кримінального провадження колегіальним складом суду, було істотно порушено вимоги кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення згідно п. 2 ч. 2 ст. 412 КПК, оскільки це перешкодило ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Після скасування зазначеного вироку колегія суддів вважає за необхідне відповідно п. 1 ч. 1 ст. 415 КПК призначити новий судовий розгляд, так як установлено порушення, передбачене п. 2 ч. 2 ст. 412 цього Кодексу, частково задовольнивши таким чином у межах ч. 1 ст. 404 КПК апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_13 та заступника керівника Сумської обласної прокуратури.

Що стосується інших доводів апеляційних скарг обвинуваченого та його захисника, то вони не можуть бути прийнятими до уваги, оскільки порушені в них питання спочатку підлягають дослідженню при новому розгляді в суді першої інстанції, а вже потім при наявності остаточного судового рішення бути предметом перевірки в апеляційному суді, так як суд апеляційної інстанції згідно положень ч. 2 ст. 415 КПК при скасуванні судового рішення не має права вирішувати наперед питання про доведеність чи недоведеність обвинувачення, достовірність або недостовірність доказів, переваги одних доказів над іншими, застосування судом першої інстанції того чи іншого закону України про кримінальну відповідальність та покарання.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418 і 419 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишити без задоволення, а апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_8 та заступника керівника Сумської обласної прокуратури ОСОБА_7 задовольнити частково.

Вирок Лебединського районного суду Сумської області від 01.03.2023 відносно ОСОБА_21 скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4