печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

провівши підготовче судове засідання на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000839, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Печерського районного суду м. Києва на розгляді колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_8 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 перебувало кримінальне провадження №0000839 від 03.08.2022 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження до обвинуваченого ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який ухвалою суду від 17.08.2023 продовжено до 15.10.2023 включно.

У зв`язку зі звільненням у відставку судді ОСОБА_8 з посади судді Печерського районного суду м. Києва 03.10.2023 на підставі розпорядження в. о. керівника апарату суду ОСОБА_9 здійснено повторний автоматичний розподіл справи та замінено склад колегії суддів, а саме визначено нового головуючого суддю ОСОБА_1 , замість ОСОБА_8 .

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КПК України судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених ч. 2 ст. 319 КПК України та ст. 320 КПК України.

З урахуванням положень ст. 319 КПК України, зміни головуючого в судовому розгляді, конкретних обставин провадження, за ухвалою колегії суддів розгляд розпочато спочатку.

Обвинуваченому ОСОБА_7 головуючим роз`яснено, що відповідно до вимог ч. 10 ст. 615 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просила призначити провадження до судового розгляду, посилаючись на те, що обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, підстави для його повернення відсутні. Одночасно прокурор звернулася до суду із клопотанням про продовження тримання ОСОБА_7 під вартою, посилаючись на те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати. Зокрема, ризик переховуватися від суду ґрунтується на тому, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 та ч. 2 ст. 111 КК України, які є тяжким та особливо тяжким злочинами відповідно, та за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на 15 років або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна. Також наявний ризик незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні з метою схиляння їх до зміни показань безпосередньо в суді, зокрема шляхом погроз. Крім того, існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що зберігав при собі вогнепальну зброю та бойові припаси в громадському місці без передбаченого законом дозволу та вчинив державну зраду, тому вчинення нового кримінального правопорушення при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу є цілком ймовірним. Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими. З урахуванням наведеного, просить продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Захисник ОСОБА_6 не заперечував проти призначення провадження до судового розгляду. Проти клопотання про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, в його задоволенні просив відмовити та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зазначив, що ОСОБА_7 вже тривалий час знаходиться під вартою, перед цим до нього був застосований домашній арешт, якого він додержувався.

Обвинувачений ОСОБА_7 не заперечував проти призначення провадження до судового розгляду, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що дійсно режим перебування під домашнім арештом він не порушував.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, матеріали, що надані в судовому засіданні, суд надходить наступних висновків.

Дане кримінальне провадження підсудне Печерському районному суду м. Києва відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України, підстав для направлення провадження для визначення підсудності судом не встановлено.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених ст. 284 КПК України, або зупинення провадження, немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, відтак підстав для його повернення прокурору - немає.

З вказаних мотивів суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі даного обвинувального акта.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Ризик переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності підтверджується тим, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України, які є відповідно тяжким та особливо тяжким злочинами (зокрема покарання за злочин, передбачений ч. 2 ст. 111 КК України, передбачене покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічного позбавленням волі, з конфіскацію майна), характеризуються підвищеною суспільною небезпекою, оскільки фактично посягають на державний суверенітет, територіальну цілісність, недоторканність та обороноздатність держави, державну безпеку України та її конституційний лад, громадську безпеку та громадський порядок. Обвинувачений, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, у разі визнання його винуватим, з метою його уникнення, може переховуватись від суду.

Також суд вбачає наявним ризик незаконного впливу обвинуваченого на свідків у вказаному кримінальному провадженні, оскільки станом на теперішній час вони судом не допитані. Вказане робить ймовірною можливість ОСОБА_7 здійснювати неправомірний вплив на вказаних осіб. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймає під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). Отже, за таких обставин ризик впливу на свідків існує на стадії судового провадження до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від останніх та дослідження їх судом.

Також суд враховує, що на теперішній час воєнний стан Указом Президента України від 26.07.2023 року №451/2023, затвердженим Законом №3275-IX від 27 липня 2023, з 05 години 30 хвилин, 18.08.2023 продовжено строком на 90 діб. У разі застосування до ОСОБА_7 будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, він може безпосередньо чи із залученням інших осіб за допомогою мобільних додатків, вчиняти дії, направлені на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній та інформаційній безпеці України, і така діяльність загрожуватиме як життю та здоров`ю невизначеного кола осіб, так і безпеці держави в цілому.

З огляду на викладене, враховуючи в сукупності обставини, передбачені ст. 178 КПК України, з метою запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи до уваги стадію судового провадження, особу обвинуваченого, конкретний характер та обставини інкримінованих ОСОБА_7 діянь, продовження повномасштабного вторгнення російської федерації в Україну, ступінь суспільної небезпечності обвинуваченого, суд надходить висновку, що належний процесуальний контроль за поведінкою обвинуваченого шляхом застосування будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу - неможливий, а тому наявні підстави для продовження тримання ОСОБА_7 під вартою, і вказаних висновків доводи сторони захисту не спростовують.

При цьому суд приймає до уваги положення ч. 6 ст. 176 КПК України, якою передбачено, що під час дії воєнного стану до осіб, які обвинувачуються зокрема у вчиненні злочину, передбаченого статтею 111 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З урахуванням положень абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України та введеного на території України воєнного стану суд при продовженні застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не вбачає підстав для визначення щодо нього застави як альтернативного запобіжного заходу.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. ст. 177, 178, 182, 183, 314-316, 331 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0000839 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва з участю прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого на 18 жовтня 2023 року о 15-00 год.

Судове провадження здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Продовжити до 08 грудня 2023 року включно застосований до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3