Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/430/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2024 р. селище Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання начальника Коростенського РВ №2 філії Державної установи «Центр пробації» у Житомирській області про звільнення від виконання покарання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гуто-Мар`ятин, Народицького району, Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, РНОКПП: НОМЕР_1 , не працюючого, не одруженого, з середньою спеціальною освітою, засудженого 16 липня 2024 року вироком Народицького районного суду Житомирської області за ч.4 ст.185 КК України до 5 (п`яти) років позбавлення волі, звільненого від відбування призначеного йому покарання з випробуванням на іспитовий строк 1 (один) рік та з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст. 76 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Начальник Коростенського РВ №2 філії Державної установи «Центр пробації» у Житомирській області ОСОБА_5 звернувся до суду з поданням про звільнення від виконання покарання засудженого ОСОБА_4 .

В поданні ставиться питання про звільнення засудженого ОСОБА_4 від відбування покарання за діяння, караність якого усунена відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-ІХ від 18липня 2024 року, що набрав чинності 09 серпня 2024 року.

Представник органу пробаці в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав заяву про розгляд подання без участі представника органу пробації, подання підтримав та просив його задовольнити.

Засуджений ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав заяву, в якій подання органу пробації підтримав, просив звільнити його від призначеного покарання та проводити розгляд подання без його участі.

Прокурор в судовому засіданні подання підтримав та просив його задовольнити.

Відповідно до ч. 5 ст. 539 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду подання, не перешкоджає проведенню судового розгляду.

Суд, дослідивши подання та матеріали особової справи на засудженого, приходить до висновку про те, що подання обґрунтоване та підлягає задоволенню з наступних підстав.

На підставі п. 13 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

9 серпня 2024 року набрав чинностіЗакон України 3886-IX від 18.07.2024р. «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», якимст. 51 КУпАПвикладено в новій редакції, відповідно до якої дрібним вважається викрадення чужого майна, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Відповідно до ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У силу ч. 1ст. 5 КК Українизакон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Судом встановлено, що вироком Народицького районного суду Житомирської області від 16 липня 2024 року, в справі №284/430/24, ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено йому покарання 5 (п`ять) років позбавлення волі. В силу ст.ст. 75, 76 КК України ОСОБА_4 звільнено від відбування основного покарання у виді позбавлення волі з випробуванням і встановлено іспитовий строк в 1 рік, якщо він протягом визначеного судом іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення і виконає покладені на нього обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації та повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Вирок набрав законної сили 15.08.2024 року.

За вказаним вироком ОСОБА_4 04 травня 2024 року викрав майно на суму 2333 гривень.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21 було зроблено висновок щодо декриміналізації викрадення чужого майна шляхом крадіжки та наголошено, що Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-ІХ, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст. 51 КУпАП. Зміни, внесені Законом № 3886-ІХ, мають зворотну дію в часі.

Згідно з п. 5 підрозділу 1 розділу ХХПодаткового кодексу Україниякщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цьогоКодексудля відповідного року. Відповідно до підпункту169.1.1 пункту 169.1 статті 169розділуIV Податкового кодексу Україниподаткова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» у 2024 році установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 р. - 3028 грн.

Таким чином, зміна розміру дрібного викрадення чужого майна з 0,2 нмдг до 2 нмдг є зміною кримінального закону в частині кваліфікації кримінального правопорушення, передбаченогост. 185 КК України, оскільки у тексті кримінального закону цей розмір не визначений і він вказаний вст.51 КУпАП. За таких обставин вчинене засудженим діяння на даний час відноситься до адміністративного правопорушення та не може вважатися кримінально караним. Попри відсутність прямих законодавчих змін до КК України, діючи норми КУпАП дають підстави для висновку про декриміналізацію діянь засудженого.

Відповідно до ч. 2ст. 74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Суд вважає, що у зв`язку з декриміналізацією крадіжки майна розміром до 2 нмдг, особа, засуджена за таку крадіжку, підлягає звільненню від призначеного покарання.

Керуючисьст. 74 КК України, ст.537,539 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Подання начальника Коростенського РВ №2 філії Державної установи «Центр пробації» у Житомирській області - задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гуто-Мар`ятин, Народицького району, Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , звільнити від подальшого відбування покарання згідно вироку Народицького районного суду Житомирської області від 16 липня 2024 року на підставі ч. 2 ст. 74 КК України у зв`язку з усуненням законом караності діяння, за яке особу засуджено.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом семи днів з моменту отримання її копії.

Суддя: