СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7277/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного - ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0003364 від 19.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

21 жовтня 2024 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0003364 від 19.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, знаходиться кримінальне провадження № 0003364 від 19.10.2024 року.

24.02.2022 року згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на території України було введено воєнний стан який востаннє було продовжено 12.08.2024 згідно Указу Президента України № 469/2024 від 23.07.2024 строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 19.10.2024 року у нічний час, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, однак не раніше 01 год. 08 хв. та не пізніше 06 год. 28 хв., перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_2 , в умовах воєнного стану, шляхом розбиття вікна задніх лівих дверей автомобіля марки «DODGE RAM», сірого кольору, д.н.з НОМЕР_1 , проник в середину салону , звідки таємно викрав чуже майно яке належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яким розпорядився в подальшому на власний розсуд, завдавши потерпілому майнову шкоду на загальну суму 125 848 грн.

Так, 19.10.2024 року у нічний час, в період дії комендантської години, яка введена на території м. Києва, ОСОБА_4 пересувався по Святошинському району м. Києва з метою відшукання предмету посягання для подальшого обернення на свою користь та особистого збагачення, шляхом проникнення до салону автомобіля. Ц цією метою, ОСОБА_4 проходив повз будинок АДРЕСА_2 , де звернув увагу на припаркований автомобіль марки «DODGE RAM», сірого кольору, д.н.з НОМЕР_1 , підійшовши до якого, через вікно побачив, що у салоні автомобіля наявне майно, яким можна було б заволодіти.

В подальшому, ОСОБА_4 , продовжуючи знаходитись за вищевказаною адресою, не маючи офіційного місця роботи та інших джерел доходів, відчуваючи потребу в грошових коштах, усвідомлюючи, що в країні введено воєнний стан, вирішив заволодіти вказаним чужим майном з метою подальшого обернення його на свою користь та особистого збагачення.

З метою виконання свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , за допомогою невстановленого досудовим розслідуванням предмету, розбив скло у задніх лівих пасажирських дверцятах автомобіля марки «DODGE RAM», сірого кольору, д.н.з НОМЕР_1 і таким чином проник всередину салону, звідки таємно викрав чуже майно, що належить ОСОБА_7 , а саме: ноутбук темно-зеленого кольору, марки «ACER ENDURO URBAN N 3» серійний номер: НОМЕР_3 , з зарядним пристроєм у картонній коробці та належними документами, вартістю 33 500 грн.; відеоокуляри для FPV Skyzone Cobra X V4 5.8G LCD з приймачем SteadyView чорного кольору, вартістю 10 500 грн.; пульт управління TBS TANGO 2 PRO чорного кольору, для керування дроном, вартістю 10 300 грн.; бездротові навушники чорного кольору марки «JBL PURE BASS WIRELESS», с.н. TL 1223-EN0716470 , вартістю 1899 грн.; сумка-бананка чорного кольору з тканини-плащівки, без маркування, вартістю 500 грн.; бездротові навушники марки «Apple AirРods» model 2, білого кольору, вартістю 4 999 грн.; павербанк чорного кольору марки «Xiaomi Redmi» 10 000 mAh, вартістю 1 300 грн.; мультитул «Leatherman Rebar Black» чорного кольору у чохлі, вартістю 4 500 грн.; пристрій Jumpstarter марки «BILTEMA 37-914» чорно синього кольору, вартістю 4 500 грн.; зверх технологічний подавлювач 12 частот Кондор-Про-12-5G - 12 Ватт, чорного кольору, у зеленому чохлі, вартістю 44 000 грн.; тактичний ліхтарик чорного кольору «Bailong Police», вартістю 500 грн.; один імітаційно-піротехнічний виріб (граната) «П-67 «NATO» зеленого кольору реєстраційний номер UA.TR.072-P1-0003-2022, вартістю 150 грн.; коробка патронів калібру 9х19 у кількості 25 шт. для нагородного пістолету «Форт-20», вартістю 500 грн.; 4 (чотири) флеш носії: 1 - чорного кольору «SanDisc» з двома USB-входами, об`ємом 128 Gb, вартістю 1000 грн; 2 - сірого кольору з USB-входом для мобільного телефону iPhone, об`ємом 64 Gb, вартістю 1000 грн.; 3 - срібного кольору DODO RAM, об`ємом 16 Gb, вартістю 500 грн.; 4 - чорно-сріблястого кольору «SanDisc» об`ємом 64 Gb вартістю 800 грн.; мобільний телефон марки «SAMSUNG S 3650» сріблястого кольору, с.н. НОМЕР_5 , ІМЕІ: НОМЕР_6 , вартістю 5000 грн.; паспорт громадянина України серії НОМЕР_7 виданий Мінським РУ ГУМВС України в м. Києві від 20.06.1998 на ім`я ОСОБА_7 ; посвідчення учасника бойових дій № НОМЕР_8 від 23.08.2023 року видане на ім`я ОСОБА_7 ; картка-перепустка білого кольору з фотознімком ОСОБА_7 ; дозвіл на зброю «Форт-20» № НОМЕР_9 на ім`я ОСОБА_7 ; банківські картки банку «Ощадбанк» № НОМЕР_10 та № НОМЕР_11 жовтого кольору, належні ОСОБА_7 ; стартовий пакет «Водафон» з вмістом чотирьох сім-карток різних операторів; два шеврони зеленого кольору «ЗСУ ГУР», вартістю 400 грн.; ключі від човна, а всього майна на загальну суму 125 848 грн.

Заволодівши вказаним чужим майном, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, разом з викраденим чужим майном, яким розпорядився в подальшому на власний розсуд, завдавши ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 125 848 грн.

Таким чином, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у сховище, вчиненого в умовах воєнного стану, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 20.10.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства на момент обрання запобіжного заходу встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3, п. 4 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме про те, що підозрюваний у випадку не застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або застосування більш м`якого запобіжного заходу, може вчинити спроби: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; незаконно впливати на свідків та потерпілого, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

За переконанням органу досудового розслідування, до ОСОБА_4 може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 3, п. 4 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи до уваги особу підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення та для дієвого виконання кримінального провадження вважають доцільним застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, строком на 60 днів.

На підставі викладеного, орган досудового розслідування просить слідчого суддю застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засідання прокурор наполягав на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав викладених у ньому.

Захисник підозрюваного щодо задоволення клопотання заперечив. Зазначив, що доказів для обґрунтованої підозри недостатньо. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічого домашнього арешту або цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний у судовому підтримав думку свого захисника, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічого домашнього арешту.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 19 жовтня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано на підставі ст. 208 КПК України (а.с. 91-94).

20 жовтня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 110-114).

У рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. При цьому така підозра не може ґрунтуватися лише на тому, що особа вчинила в минулому правопорушення, навіть аналогічне. Таким чином, підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, ЄСПЛ підкреслив також, що при визначенні «ступеня підозри» підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту може бути «більш низький поріг обґрунтованості підозри» при вчиненні особливої категорії злочинів».

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив про обставини вчиненого кримінального правопорушення; протоколом проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_8 , згідно якого було вилучене викрадене майно; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , яка повідомила про обставини виявлення у неї викраденого майна; протоколом проведення обшуку за адресою проживання ОСОБА_4 , під час якого було виявлено та вилучено викрадене майно; іншими матеріалами в їх сукупності.

Таким чином, при дослідженні матеріалів справи, доданих до клопотання, суд встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У поданому клопотанні наведено ряд ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема орган досудового розслідування зазначив, що під час досудового слідства на момент обрання запобіжного заходу встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 3, п. 4 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме про те, що підозрюваний у випадку не застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або застосування більш м`якого запобіжного заходу, може вчинити спроби: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; незаконно впливати на свідків та потерпілого, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як на підставу наявності даних ризиків було вказано, що: ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за вчинення якого, передбачене покарання у вигляді виключно позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Тобто тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винним, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання він може вчинити спробу переховування, що в свою чергу буде негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду. Крім того, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», від 24.02.2022, на всій території України введений воєнний стан який діє й по сьогодні. Тобто, підозрюваний користуючись ситуацією в країні, має змогу переховуватися від органів досудового розслідування, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій або місцях непідконтрольних органам державної влади України.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним. Про це зазначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою №12369 від 26 червня 1991 року по справі «Лтальє проти Франції», п. 51, за скаргою №5522/04 від 20 січня 2011 року по справі «Прокопенко проти України», за скаргою №38717/04 від 14 жовтня 2010 року по справі «Хайредінов проти України» п. 29, 41 за скаргою №37466/04 від 20 травня 2010 року по справі «Москаленко проти України».

Але орган досудового слідства також вказує, що враховуючи те, що підозрюваному ОСОБА_4 відомо місце проживання свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки вони проживають з підозрюваним у одному будинку, може незаконно на них впливати з метою зміни їх показів в подальшому і таким чином вплинути на подальше рішення суду. У зв`язку із введенням воєнного стану на території України, підозрюваний ОСОБА_4 може здійснити спробу виїзду на тимчасово окуповану територію Донецької області під приводом участі у стримуванні збройної агресії рф, тим самим буде перешкоджати проведенню досудового розслідування та ухилятись таким чином від явки до слідчого, прокурора та суду. ОСОБА_4 офіційно не одружений, дітей на утриманні не має, а тому не має стійких соціальних зв`язків, які як важелі впливу могли б утримати його від подальшого вчинення ним кримінальних правопорушень. ОСОБА_4 наразі не має офіційного працевлаштування, та інших джерел доходів, що зумовлює його вчиняти кримінальні правопорушення, направлені на заволодіння чужим майном з метою обернення його на свою користь та особистого збагачення.

З даними доводами слідчий суддя погоджується та вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Зважаючи на викладене, інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби підозрюваного ухилитися від органів досудового розслідування та суду, а також для запобігання вищевказаним ризикам.

Зважаючи на вищезазначені норми кримінального процесуального законодавства, ретельно дослідивши матеріали поданого клопотання та заслухавши учасників судового засідання, суд доходить до висновку, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, слідчим у поданому клопотанні обґрунтовано наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про що свідчать матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, не є достатніми для запобігання вказаним ризикам.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Зважаючи на положення ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України є тяжким злочином.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, слідчий суддя також звертає увагу на положення ч. 5 ст. 182 КПК України у відповідності до котрої у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Зважаючи на зазначені норми кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя дійшов висновку, що в даному випадку є підстави для визначення застави у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб із покладенням на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, оскільки розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в конкретному провадженні не здатен забезпечити виконання ОСОБА_4 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, покладених на нього обов`язків.

Зважаючи на вищезазначені норми кримінального процесуального законодавства, практику європейського суду з прав людини, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосуваня запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків до завершення досудового розслідування.

Таким чином, беручи до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, доведеність ризиків, наведених у клопотанні, керуючись ст.ст. 2, 7, 176-178, 181, 193, 194 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0003364 від 19.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, у межах строку досудового розслідування, тобто до 18.12.2024 року включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 19.10.2024 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 302 800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень 00 копійок.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва, (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, банк отримувача ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA1012089).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

2) не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування із свідками, підозрюваними та іншими особами з приводу обставин кримінального правопорушення, яке йому інкриміноване;

5) здати на зберігання до відповідних органів свій закордонний паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 18.12.2024 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, передбачені ч. 8-11 ст. 182 КПК України.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено і оголошено в приміщенні суду 23.10.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1