Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/2294/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сергіївка, Слов`янського району, Донецької області, освіта неповна середня, не одруженого, не інваліда, громадянина України, українця, не депутата, не працюючого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, остання відома адреса проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000067 від 27.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що у період дії воєнного стану, який був введений відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року та прийнятий Законом України «Про введення воєнного стану в Україні» 27.05.2022 року, близько 02 год. 00 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи за власним місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , вирішив вчинити крадіжку з магазину «Продукти», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого являється ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, бажаючи незаконно збагатитись за рахунок чужого майна, ОСОБА_4 , готуючись до вчинення злочину взяв із власного місця проживання полотно від ручної пилки по металу та пішов до магазину «Продукти», за вищевказаною адресою. Перебуваючи на вказаному місці ОСОБА_4 , переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до вікна магазину та за допомогою полотна від ручної пилки по металу відрізав частину металевих захисних грат, що встановлені на вікні. У подальшому ОСОБА_4 за допомогою цеглини, розбив скло у вікні та через утворений отвір відкрив нижню частину вікна, таким чином потрапив в середину приміщення магазину.

Перебуваючи у приміщенні магазину ОСОБА_4 таємно викрав грошові кошти у сумі 6900 гривень, цигарки, запальнички, спиртні напої та продукти харчування на суму 2994 гривні 92 копійки.

В подальшому ОСОБА_4 , після вчинення крадіжки покинув приміщення магазину та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріального збитку на суму 9894 гривень 92 копійки.

Клопотання обґрунтоване тим, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років, згідно до ч. 1 ст. 177 КПК України у разі не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою можуть виникнути наступні ризики:

- підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як після вчинення злочину останній своє місце проживання покинув;

- підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілих, тобто підозрюваний шляхом шантажу, погроз може незаконно впливати на потерпілого;

- підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, до суду надав письмову заяву з проханням розглядати клопотання без його участі.

Прокурор ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала, при цьому доказів оголошення підозрюваного ОСОБА_4 у міжнародний розшук слідчому судді не надала.

Підозрюваний ОСОБА_4 до суду для розгляду клопотання не з`явився.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У відповідності до вимог частини 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Слід зазначити, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 було подано разом із клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 18.03.2024 року було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 190 КПК України ухвала про дозвіл на затримання з метою приводу втрачає законну силу з моменту: приводу підозрюваного, обвинуваченого до суду; закінчення строку дії ухвали, зазначеного у ній, або закінчення шести місяців із дати постановлення ухвали, у якій не зазначено строку її дії; відкликання ухвали прокурором.

Станом на дату розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ухвала про дозвіл на затримання ОСОБА_4 відповідно її резолютивної частини втратила законну силу. При цьому, підозрюваного ОСОБА_4 не затримано та не доставлено до суду для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до положень ст. 186 КПК України - клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Відповідно до ч. 1, 6 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. Слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Прокурором не надано доказів на підтвердження наявності підстав для розгляду клопотання за відсутності підозрюваного.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги скорочені строки розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, керуючись загальними засадами кримінального провадження, а саме, принципом забезпечення права на захист, принципом змагальності сторін, принципами диспозитивності та рівності, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання заступника начальника СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 слід відмовити, оскільки розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відсутність підозрюваного суперечить вимогам КПК України.

Слід зазначити, що ч. 6 ст. 193 КПК України не може бути застосована у цьому випадку, оскільки підозрюваний не оголошений у міжнародний розшук.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 186, 193, 194, ст.ст. 211, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника начальника СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000067 від 27.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1