УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2024 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Рівне кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових №0000917 від 17.07.2024 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Рівне, громадянина України, українеця, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого, неодруженого, раніше несудимого,

у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 1ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 в порушення ст. ст. 6, 7 Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів», маючи умисел на незаконне придбання та зберігання психотропних речовин без мети збуту, незаконно придбав 17.07.2024, близько 09 год. 00 хв., з поштового відділення АДРЕСА_2 , шляхом купівлі через інтернет-ресурс, назва якого невідома, кристалічну речовину білого кольору, яка знаходиться у пакетику, містить особливо небезпечну психотропну речовину - PVP, обіг якої заборонено відповідно до списку 2 таблиці 1 Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000, та незаконно зберігав при собі у правій задній зовнішній кишені джинсових шортів, без мети збуту, до моменту проведення поверхневої перевірки 17.07.2024 на ділянці місцевості по АДРЕСА_3 , в ході проведення якої працівниками поліції у ОСОБА_4 було виявлено та в подальшому 17.07.2024, близько 10 год. 05 хв., вилучено кристалічну речовину білого кольору, яка знаходиться у пакетику та яка згідно висновку експерта №СЕ-19/118-24/8531-НЗПРАП від 22.07.2024, містить у своєму складі психотропну речовину - PVP, масою 1,326 г, обіг якої заборонено.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковано вірно, а саме як незаконне придбання та зберігання психотропних речовин, без мети збуту, тобто кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході судового розгляду кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закрити відносно нього кримінальне провадження. Також, пояснив, що вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 309 КК України він визнає повністю, в повній мірі розуміє суть пред`явленого обвинувачення та визнає всі обставини вчиненого ним проступку. Крім цього, він щиро розкаюється у вчиненому та активно сприяв розкриттю злочину.

Прокурор проти задоволення клопотання про звільнення обвинувачену від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям та закриття відносно ОСОБА_4 кримінального провадження не заперечував та вважав, що для цього є всі підстави.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду (стаття 45 КК України).

Отже, за змістомст. 45 КК України передумовою звільнення особи від кримінальної відповідальності є вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім корупційних злочинів.

Підставами звільнення особи від кримінальної відповідальності за цією статтею є дійове каяття. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа: 1) щиро покаялась; 2) активно сприяла у розкритті злочину; 3) повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

З урахуванням положень п.2 ч.3 ст. 314 КПК України суд у підготовчому судовому засіданні має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених частиною 2 ст. 284 КПК України.

Згідно з ч.3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом, що визначено ч.1ст. 286 КПК України.

За приписами ч. 8 ст. 284 КПК України закриття кримінального провадження або ухвалення вироку з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої цієї статті, не допускається, якщо підозрюваний, обвинувачений проти цього заперечує.

Обвинуваченому судом роз`яснено суть обвинувачення, підстави звільнення від кримінальної відповідальності.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України, відносяться до кримінальних проступків, свою вину визнав повністю, в скоєному щиро кається, активно сприяв розкриттю злочину, а тому у відповідності до ст.45 КК України може бути звільнений від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Заходи забезпечення кримінального провадження до ОСОБА_4 не обирались.

Питання про долю речових доказів суд вирішує відповідно дост. 100 КПК України.

На підставі ст. 124 КПК України з обвинуваченого в дохід держави необхідно стягнути документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 284-286, 314 КПК України,ст. 12, 44, 45 КК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинуваченого у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, від кримінальної відповідальності на підставіст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000917 від 17.07.2024 року - закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Стягнути з ОСОБА_4 , в дохід держави процесуальні витрати за проведення експертизи у розмірі 3786, 40 грн.

Речовий доказ: кристалічну речовину білого кольору, яка знаходиться у пакетику та яка згідно висновку експерта №СЕ-19/118-24/8531-НЗПРАП від 22.07.2024, містить у своєму складі психотропну речовину - PVP, масою 1,326 г,.- знищити.

Паперовий згорток прямокутної форми, різнобарвного кольору, номер накладної №20 4509 6205 7992 та первинне пакування - знищити.

Відео від 22.07.2024 року- залишити в матеріалах кримінального провадження.

Копію ухвали після її оголошення вручити сторонам кримінального провадження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом семи діб з дня її оголошення.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1