Справа № 643/9771/24
Провадження № 1-кс/643/1147/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2024 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 ,

представника Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області слідчого ОСОБА_4 ,

представника заінтересованої особи ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 ,

представника заінтересованої особи ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 у справі № 643/9771/24під час розгляду клопотання адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні № 0002343 від 08.07.2023 за ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 262 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19 вересня 2024 до Московського районного суду м. Харкова надійшла заява прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 у справі № 643/9771/24.

В обґрунтування заявленого відводу прокурором зазначено, що в провадженні слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 перебуває на розгляді клопотання адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні № 0002343 від 08.07.2023 за ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 262 КК України. Також, заявник, окрім посилань на положення національного законодавства, Висновку Консультативної ради європейських суддів, Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи та практики ЄСПЛ, зазначила, що «аналізом відкритих джерел інформації, а саме відомостей з Єдиного державного реєстру декларацій, встановлено, що ОСОБА_9 подано декларації за 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 роки, як слідчим в особливо важливих справах другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області. Також, протягом 2015, 2016, 2017, 2018 року декларантом ОСОБА_6 , подано декларації про майновий стан уповноваженої особи, як старшим слідчим другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області. Таким чином, протягом тривалого часу представник заявника та головуючий у процесі були колегами, займали посади в одному слідчому відділі органу прокуратури та можуть мати дружні або навпаки неприязні відносини, що об`єктивно завадить головуючому у процесі прийняти законне, неупереджене та обґрунтоване рішення».

Також до вказаної заяви прокурором долучено роздруківку на одному аркуші з інтернет-ресурсу «Clarity Project» на якому міститься інформація про ОСОБА_9 щодо його місць роботи, а також декларації ОСОБА_6 , як слідчого прокуратури Харківської області за 2015, 2016, 2017, 2018 року.

У судовому засіданні прокурор у повному обсязі підтримала заявлений відвід та просила його задовольнити, з підстав зазначених у заяві.

Представник Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 підтримав заяву прокурора та просив її задовольнити.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви прокурора про відвід слідчого судді ОСОБА_9 Пояснив, що в розумінні Закону України «Про запобігання корупції» будь-яких конфліктів інтересів між ним та слідчим суддею бути не може. Крім того зазначив, що зі слідчим суддею у нього немає ані дружніх, ані неприязних відносин, були лише робочі стосунки, а після переведення ОСОБА_9 в прокуратуру іншої області у 2018 році, взагалі перестали спілкуватися з приводу будь-яких питань. Також зазначив, що на його переконання, кримінальне провадження, в ході проведення досудового розслідування в якому, під час обушку, були вилучені грошові кошти, належні його клієнтові має «замовний» характер. На користь цього, на думку адвоката свідчить те, що про наявність вказаних грошових коштів орган розслідування дізнався під час проведення НСРД зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, що провалилися у зв`язку з розслідуванням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 262 КК України. Саме за наслідками прослуховування телефонних розмов ОСОБА_7 встановлено, що у нього наявні певні грошові кошти та до органу розслідування подано заяву про нібито вчинення крадіжки, при цьому автор повідомлення про злочин надавав суттєво різні відомості про суму грошей, які, нібито, викрадено. Отже, може мати місце завідомо неправдиве повідомлення про скоєння кримінального правопорушення, що скоєно за співучасті працівників правоохоронного органу з метою протиправного позбавлення власника його майна. Також адвокат зазначив, що після того, як орган досудового розслідування та прокуратура дізналися про наявність клопотання, в межах якого розглядається відвід, певні співробітники Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області приїздили до ОСОБА_7 , та пропонували йому повернути певну суму грошових коштів, а решту вони б залишили собі в якості неправомірної вигоди. Зазначив, що це можливо свідчить про зацікавленість сторони обвинувачення у затягуванні розгляду цього клопотання. Так, судові засідання з розгляду скарги неодноразово відкладалися з вини прокурора, представника заявника у кримінальному провадженні. Крім того, зазначив у Єдиному державному реєстрі судових рішень наявна інформація про справу № 643/3837/24, де прокурором тричі заявлялись заяви про відвід. Відтак вважає, що це є тактикою Салтівської окружної прокуратури на здійснення тиску на суд. Переконаний, що заява про відвід подана з метою вчинення тиску на суд, що є втручанням у службову діяльність судді, та повинно бути предметом перевірки Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 заперечував проти задоволення заяви прокурора через її необґрунтованість.

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 надав письмові пояснення, в яких зазначив, що «я підтверджую, що з 20.01.2015 по 05.10.2018 я працював на різних слідчих посадах у другому відділі слідчого управління прокуратури Харківської області. У цей період часу на слідчих посадах у цьому ж відділі працював ОСОБА_6 , точний період його роботи та назви займаних посад мені не відомі. З останнім дружніх стосунків не підтримував, конфліктів не мав, у відносинах підпорядкування ми не перебували, відтак підстави відводу вважаю необґрунтованими».

Суд, заслухавши та вивчивши пояснення учасників провадження та слідчого судді, дослідивши мотиви заявленого відводу, встановив таке.

30 серпня 2024 року до Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішено клопотання про накладення арешту, ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 .

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду проведено автоматичний розподіл справи, справу розподілено в провадження слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 .

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75 79 цього Кодексу, зокрема суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії», пункти 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», п. 42).

Особиста безсторонність суду презюмується поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі «Веттштайн проти Швейцарії», п. 43).

Передбачена п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України підстава для відводу - наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді - має оціночний характер і передбачає необхідність безпосереднього встановлення таких обставин, та те, що вони мають викликати обґрунтований сумнів в упередженості судді. Відповідний сумнів має бути ретельно мотивований, бо не всі обставини можуть свідчити про зацікавленість судді у результаті розгляду справи чи викликати реальні побоювання сторін в його неупередженості.

У протилежному випадку задоволення відводу чи самовідводу судді з будь-яких підстав, без належної індивідуальної оцінки, може призвести до його безпідставності.

Так, для забезпечення вимог процесуальної форми щодо недопущення сторонніх впливів на прийняття процесуальних рішень у кримінальному процесі законодавцем закріплено інститут відводу, як інструмент для усунення упередженого судді від судового розгляду кримінального провадження, що сприяє підвищенню рівня довіри громадськості до суду та винесених ним рішень.

З доводів заяви прокурора ОСОБА_3 судом не встановлено обставин, які б свідчили про упередженість слідчого судді, який розглядає клопотання про зняття арешту.

Посилання прокурора на ту обставину, що слідчий суддя та адвокат третьої особи, щодо майна якої вирішено клопотання про накладення арешту в період з 2015 по 2018 роки працювали в одному колективі управління прокуратури Харківської області свідчить лише про такий факт. Проте доказів того, що між ними мають місце приятельські або неприязні відносини, суду не надано та судом не встановлено. Припущення заявника щодо таких відносин не може свідчити на користь наявності об`єктивних чи суб`єктивних критеріїв про прихильність або упередженість слідчого судді під час розгляду клопотання.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій.

За таких обставин, суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки заявником не надано належних та допустимих доказів, які свідчать про упередженість слідчого судді ОСОБА_10 .

Керуючись ст. 75, 76, 80, 81, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 у справі № 643/9771/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений та підписаний 20 вересня 2024 року.

Суддя ОСОБА_11