Справа № 496/5320/24
Провадження № 1-кс/496/2245/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

26.09.2024 року до Біляївського районного суду Одеської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, відповідно до якого він просить зняти арешт з автомобілю «Ланос», державний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_2 .

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування, чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України встановлено, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

До клопотання про скасування арешту майна заявником долучено скановану копію ухвали про арешт майна.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, жодним чином не обґрунтовано, що арешт майна було накладено безпідставно, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим. Фактично заява складається лише з прохальної частини.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

На підставі ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання поверхнево підійшла до питання оформлення клопотання про скасування арешту майна, що з урахуванням необґрунтованості клопотання про скасування арешту майна, відсутністю вказання обставин необхідності скасування арешту та відповідних доказів, свідчить про те, що таке клопотання не може бути розглянуто слідчим суддею.

Враховуючи вказане, слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню особі, яка звернулась із клопотанням.

Керуючись ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1