Справа № 626/3132/23
Провадження № 1-і/626/1/24
УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу

08 серпня 2024 року м.Красноград

Красноградський районний суд Харківської області в складі головуючого судді: ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , секретаря судового засідання ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Краснограда клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу обвинуваченому в рамках кримінального провадження за №0000740 від 21.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 зач.1 ст.263, ч.2 ст.156 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

10.10.2023 року в провадження Красноградського районного суду Харківської області, надійшло кримінальне провадження за №0000740 від 21.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч.1 ст.263, ч.2 ст.156 КК України, головуючим визначено суддю ОСОБА_6 .

Однак 23.07.2024 року на підставі рішення Вищої ради правосуддя №2265/0/15/-24, суддя ОСОБА_6 звільнений у відставку з посади судді, в зв`язку з чим останній був відрахований зі штату Красноградського районного суду Харківської області.

В зв`язку з викладеним, 30.07.2024 року розпорядженням в.о. керівника апарату Красноградського районного суду було призначено повторний автоматизований розподіл судових справ.

Відповідно до «Звіту про неможливість розподілу справи між суддями» від 02.08.2024 року, станом на 02.08.2024 року в штаті Красноградського районного суду Харківської області працюють два судді, а саме: суддя ОСОБА_1 та ОСОБА_7 .

При цьому судді ОСОБА_1 та ОСОБА_7 не можуть приймати участь у повторному авторозподілі справ, оскільки вони були слідчим суддями в рамках даного кримінального провадження.

В зв`язку з чим виникло питання про направлення відповідного подання до Харківського апеляційного суду для вирішення питання про передачу даного кримінального провадження до іншого районного суду Харківської області.

06.08.2024 року до суду надійшло клопотання прокурора про продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки строк дії попередньої ухвали спливає через кілька днів 10.08.2024р.

При цьому, абз.5 п.20-5 перехідних положень КПК України передбачено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.08.2024 року, клопотання розподілено на суддю ОСОБА_1 .

Вирішуючи дане клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_3 в кінці квітня 2023 року, перебуваючи в лісосмузі неподалік села Берестовенька, Красноградського району, Харківської області, знайшов предмет за зовнішніми ознаками схожий на гранату, що перебував на поверхні землі, після чого ОСОБА_3 , впевнившись що даний предмет за своїм зовнішнім ознаками та властивостями схожий на гранату та належить до боєприпасів, після чого діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер власних дій та бажаючи їх настання, без передбаченого законом дозволу, а саме: п.2, п. 9. п.10 «Положення про дозвільну систему», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.10.1992 року № 576 (зі змінами), п. 2.1 «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 року № 622 (зі змінами), шляхом привласнення придбав знайдену ним гранату ручної осколкової дистанційної дії Ф-1, яка належить до категорії бойових припасів військового призначення, розібрав дану гранату на дві частини, тобто відокремив унифікований запал УЗРГМ-2 від корпус ручної гранати осколкової дистанційної дії Ф-1, після чого незаконно переніс вказану гранату за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 де зберігав на території домоволодіння без передбаченого законом дозволу до моменту виявлення працівниками поліції за наступних обставин.

Так, у період часу із 15:41 год. по 15:52 год. 21.07.2023 в ході проведення огляду, на території домоволодіння ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого працівниками поліції під дахом вигрібної ями виявлено та вилучено корпус ручної осколкової гранати дистанційної дії Ф-1 та уніфікований запал ручної гранати УЗРГМ-2, що у поєднанні складає гранату Ф-1, яка належить до категорії бойових припасів військового призначення, яку ОСОБА_3 придбав, носив та зберігав без передбаченого законом дозволу.

Крім цього, 09.09.2023 приблизно 17 години ОСОБА_3 будучі в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в приміщенні сараю розташованого на території домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , достовірно знаючи, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є малолітньою оскільки є членом сім`ї останньої, маючи умисел на розбещення особи, яка недосягла шістнадцятирічного віку та вчинення щодо неї розпусних дій сексуального характеру, спрямованих на задоволення власної статевої пристрасті, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, скориставшись тимчасовою відсутністю сторонніх осіб, шляхом психічного тиску, умисно застосував до неї дії сексуального характеру, а саме: вчиняв фізичне розбещення, що полягало у розпусних діях сексуального характеру, спрямованих на задоволення власної статевої пристрасті, яке виразилося в мацанні статевих органів ОСОБА_8

09.09.2023 о 20 год. 30 хв. ОСОБА_3 , затриманий в порядку ст.208 КПК України.

01.11.2023 ОСОБА_3 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30.12.2023.

26.12.2023 ОСОБА_3 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 24.02.2024.

19.02.2024 ОСОБА_3 продовжено міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 18.04.2024.

16.04.2024 ОСОБА_3 продовжено міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 13.06.2024.

12.06.2024 ОСОБА_3 продовжено міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 10.08.2024.

Враховуючи вищевикладене, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики, які на цей час не відпали, що обвинувачений ОСОБА_3 може:

1.Переховуватися від суду (п.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, відповідальність за вчинення яких передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі строком до 8 років.

2.Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), так як ОСОБА_9 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, проте на шлях виправлення не став та продовжує вчиняти інші кримінальні правопорушення.

3.Незаконно впливати на потерпілу та свідків (п.3 ст.177 КПК України), з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного нього.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим ОСОБА_3 вищевказаних злочинів, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватості у вчиненні злочину, відсутність міцних соціальних зв`язків, запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що зможе гарантувати його належну процесуальну поведінку забезпечить виконання завдань кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України.

Крім того, відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України сторона обвинувачення вважає за неможливим внесення застави ОСОБА_10 , оскільки ним було вчинено злочин із застосуванням насильства.

Суд перевіривши дане клопотання, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора, який підтримав вказане клопотання, пославшись на доводи та факти викладені в ньому, думку самого підозрюваного та захисника, які не заперечували проти даного клопотання, приходить до наступного.

Згідно ч.ч.1-3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

У відповідності до положень ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

З клопотання прокурора та обвинувального акту з долученим реєстром матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.2 ст.156 КК України.

1.Переховуватися від суду (п.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, відповідальність за вчинення яких передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі строком до 8 років.

2.Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), так як ОСОБА_9 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, проте на шлях виправлення не став та продовжує вчиняти інші кримінальні правопорушення.

3.Незаконно впливати на потерпілу та свідків (п.3 ст.177 КПК України), з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного нього.

Поряд з цим, ризики, які були зазначені в попередніх ухвалах суду про продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час не відпали і відповідні ухвали оскаржені не були, тобто є чинними.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів»

З огляду на викладене, суд вважає, що клопотання прокурора необхідно задовольнити та слід продовжити ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням наявності вищевказаних ризиків та особи обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Поряд з цим, положеннями ч.3 ст.183 КПК України передбачено, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Однак, відповідно до положень п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, виходячи з того, що ОСОБА_3 підозрюється у скоєнні умисного тяжкого злочину проти статевої недоторканості та з застосуванням насильства стосовно малолітньої особи, то слідчий суддя приходить до висновку, не визначати розмір застави в даному випадку.

Керуючись ст.ст.177-178,183,184,194, 331, 369, 372 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Красноградської окружної прокуратури в рамках кримінального провадження за №0000740 від 21.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 зач.1 ст.263, ч.2 ст.156 КК України - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи "Харківський слідчий ізолятор", строком на 60 днів, тобто до 05 жовтня 2024 року включно без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Красноградський районний суд протягом 7 діб з дня її оголошення.

Суддя