ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 11-сс/819/174/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
Суддя-доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

20 листопада 2024 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04 жовтня 2024 року в кримінальному провадженні №0000840 від 03 жовтня 2024 року стосовно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Чернігово-Токмачанське Бердянського району Запорізької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця Збройних сил України, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.28 ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04 жовтня 2024 року задоволено клопотання слідчого СВ ВП №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_9 та стосовно підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, терміном до 01 грудня 2024 року, включно.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись із таким судовим рішенням, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу в якій, посилаючись на необґрунтованість рішення слідчого судді, просить ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04 жовтня 2024 року стосовно ОСОБА_8 скасувати та постановити нову ухвалу якою обрати підозрюваному запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем фактичного проживання.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник зазначив, що висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам провадження. На думку захисника відсутні вагомі докази, що підтверджують вину ОСОБА_8 щодо вчинення умисного вбивства.

Зазначає, що ОСОБА_8 визнав, що наніс тілесні ушкодження потерпілому, проте умислу на вчинення вбивства не мав, щиро розкаявся у скоєному кримінальному правопорушенні. Підозрюваний має постійне місце проживання, де проживає разом з співмешканкою та її дитиною, а в матеріалах провадження відсутні відомості про судимість ОСОБА_8 .

Вказує, що висновок слідчого судді про існування ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків є припущеннями. Зокрема свідки вже допитані органом досудового розслідування.

При цьому прокурор не довід недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а саме по собі тяжкість злочину не може бути підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Крім того апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що 04 жовтня 2024 року слідчим суддею було оголошено лише резолютивну частину ухвали, а повний текст - 08 жовтня 2024 року, копію якого захисником отримано 10 жовтня 2024 року.

Позиції учасників апеляційного розгляду.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 підтримала доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційної скарги та просила їх задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_8 підтримав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу захисника.

Прокурор зазначив, що доводи клопотання захисника та апеляційної скарги є безпідставними, просив відмовити в їх задоволенні.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, позиції сторін, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Правило, що наведене у вказаній нормі пов`язує відлік строку на апеляційне оскарження саме з моментом оголошення ухвали слідчого судді та не визначає будь-яких особливостей підрахунку строку на апеляційне оскарження у разі оголошення лише резолютивної частини рішення.

За наведеного строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 04 жовтня 2024 року обраховується саме з моменту її оголошення 04 жовтня 2024 року та закінчується 09 жовтня 2024 року.

З матеріалів провадження вбачається, що з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04 жовтня 2024 року адвокат ОСОБА_7 звернулася 11 жовтня 2024 року тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В той же час, проаналізувавши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції вважає їх обґрунтованими.

Згідно з ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального права під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

У постанові від 27 червня 2024 року у справі №531/2464/23 Верховний Суд звернув увагу, що у разі, якщо повний текст оскаржуваного рішення було складено пізніше, у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.

Як вбачається з матеріалів провадження 04 жовтня 2024 року слідчим суддею за участю сторін розглянуто клопотання слідчого про застосування стосовно ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. За результатами розгляду клопотання слідчим суддею оголошено вступну та резолютивну частину ухвали. Повний текст зазначеного судового рішення оголошено 08 жовтня 2024 року.

На переконання суду апеляційної інстанції з огляду на те, що у даному випадку повний текст оскаржуваного судового рішення було складено та оголошено 08 жовтня 2024 року при цьому сторона захисту в найкоротший строк після цього реалізувала своє право на апеляційне оскарження, в даному випадку наведені захисником причини пропуску строку на апеляційне оскарження є поважними, у зв`язку із чим пропущений строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Щодо законності та обґрунтованості ухвали слідчого судді.

Відповідно до вимог ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції, переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Положеннями ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Згідно з п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше несудимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З клопотання слідчого вбачається, що слідчим відділенням Відділення поліції №1 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000840 від 03 жовтня 2024 року.

В рамках даного кримінального провадження 03 жовтня 2024 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.28 ч.1 ст.115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчинене групою осіб без попередньої змови між собою.

Згідно повідомлення про підозру ОСОБА_8 підозрюється у тому, що 02.10.2024 у вечірній час (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено), спільно з ОСОБА_10 , діючи узгоджено, перебуваючи в приміщенні житлового будинку по АДРЕСА_3 , в ході раптово виниклого конфлікту під час спільного розпивання спиртних напоїв, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин до потерпілого ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті іншій людині, бажаючи настання смерті потерпілого ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом нанесення тілесних ушкоджень у вигляді множинних ударів руками та ногами по голові та тулубу потерпілого, в результаті чого спричинили останньому тілесні ушкодження, у вигляді забоїв головного мозку, закритої внутрішньочерепної травми, від яких потерпілий ОСОБА_11 помер на місці.

Слідчий звернувся до слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області із клопотанням в якому просив застосувати стосовно ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

За твердженням сторони обвинувачення ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного злочину, що підтверджується долученими до клопотання доказами. Крім того, слідчий послався на існування ризиків того, що ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку річ, яка має істотне значення для встановлення кримінального провадження, незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, або ж вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При цьому запобігти вказаним ризикам неможливо, окрім як шляхом застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Розглянувши вказане клопотання, слідчий суддя погодився із доводами сторони обвинувачення та встановив існування правових підстав для застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Надаючи оцінку вказаним висновками слідчого судді у відповідності із доводами апеляційної скарги захисника, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що слідчим суддею належним чином виконано вимоги процесуального законодавства та вірно встановлено наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.

Так, наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч.1 ст.28 ч.1 ст.115 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, які долучені до матеріалів клопотання, а саме:

- повідомленням зі служби 102 про те, що 03.10.2024 о 06:45 год. до чергової частини ВП №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області надійшло повідомлення від ОСОБА_12 про те, що в приміщенні житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_3 , виявлено труп власника будинку ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_2 , з тілесними ушкодженнями у вигляді: забоїв головного мозку, закритої внутрішньочерепної травми, напад із застосуванням тупого предмету, від яких останній помер на місці;

- протоколом огляду місця події від 03.10.2024, який проводився на території домоволодіння, що розташоване за адресою АДРЕСА_3 ;

- протоколом огляду трупу від 03.10.2024, який проводився в приміщенні моргу за адресою: АДРЕСА_4 ;

- протоколом допита свідка ОСОБА_13 від 03.10.2024;

- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.10.2024 зі свідком ОСОБА_13 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 03.10.2024;

- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.10.2024 зі свідком ОСОБА_14 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Оцінюючи питання існування обґрунтованої підозри, суд апеляційної інстанції виходить із поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України». Згідно вказаного в рішенні ЄСПЛ визначення, обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Апеляційний суд, проаналізувавши зазначені докази, що долучені до клопотання слідчого, вважає, що наявні в матеріалах кримінального провадження докази є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням, адже фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, в клопотанні та доданих до нього матеріалах достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Доводи апеляційної скарги захисника про відсутність вагомих доказів, що підтверджують вину ОСОБА_8 щодо вчинення умисного вбивства, апеляційний суд до уваги не приймає, оскільки на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі надавати оцінку доказам на предмет доведеності вини щодо вчинення підозрюваним того чи іншого кримінального правопорушення. Зазначене питання є предметом дослідження під час судового розгляду кримінального провадження.

В ході розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу слідчий суддя уповноважений на підставі оцінки долучених до клопотання доказів перевірити питання «обґрунтованості підозри» тобто причетності особи до вчинення злочину. Як вбачається із оскаржуваної ухвали слідчий суддя надав оцінку даному питання та належним чином мотивував своє рішення.

Як вірно встановив слідчий суддя, долучені до клопотання матеріали провадження, зокрема протоколи допиту свідків та пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, а також інші матеріали провадження зокрема протокол обшуку від 03 жовтня 2024 року, містять достатньо інформації, яка вказує на причетність ОСОБА_8 до вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Крім того, слідчий суддя обґрунтовано дійшов до висновку про те, що в судовому засіданні прокурор довів наявність ризиків передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, адже відповідні обставини підтверджуються відомостями, що долучені до клопотання слідчого зокрема і відомостями про особу підозрюваного.

Так, слідчий суддя встановив, що ОСОБА_8 , раніше судимий, неодружений, на утриманні малолітніх дітей та осіб з інвалідністю не маючий, військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , підозру визнав, обставини вчинення кримінального правопорушення не заперечував.

В той же час ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя особи, передбаченого ч.1 ст.28 ч.1 ст.115 КК України, за скоєння якого передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Так, існування ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування обумовлено відсутністю у нього міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання. Зокрема підозрюваний не має сім`ї, утриманців, та постійного місця проживання. Зазначена обставина у сукупності із підозрою у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, свідчить про існування ризику переховування підозрюваного, оскільки підозрюваний з метою ухилення від можливого суворого покарання може вдатися до дій спрямованих на переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, в матеріалах провадження містяться відомості щодо проведення службового розслідування за фактом самовільного залишення військової частини ОСОБА_15 , що додаткового свідчить на користь існування ризику переховування підозрюваного.

Також, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про існування ризику незаконного впливу підозрюваного на свідків у кримінальному провадженні, адже кримінальне правопорушення у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_8 вчинене із застосуванням насильства щодо особи. Свідками у даному кримінальному провадженні є особи жіночої статі, а тому не виключена ймовірність того, що підозрюваний не будучи обмежений у спілкуванні із свідками може здійснювати на них вплив шляхом залякування та погроз.

Також, виходячи зі змісту матеріалів провадження, існують ризики того, що підозрюваний може сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, що на даний час не встановлені органом досудового розслідування або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Обґрунтованими також є висновки слідчого судді про існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_8 раніше судимий, що свідчить про його схильність до протиправної поведінки.

Доводи апеляційної скарги захисника про те, що матеріали провадження не містять відомостей про наявність у ОСОБА_8 судимостей суд апеляційної інстанції до уваги не приймає, оскільки відповідні відомості долучені до клопотання слідчого (а.п.108-111) .

Також, на думку суду апеляційної інстанції, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про необхідність застосування відносно підозрюваного саме запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при цьому належним чином мотивувавши таке рішення.

Враховуючи обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_8 особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я, наявність ризиків переховування, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, скоєння ним нових злочинів та незаконного впливу на потерпілого та свідків, з огляду на відомості про особу підозрюваного, який не має міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, саме запобіжний захід пов`язаний з ізоляцією від суспільства та постійним наглядом здатен забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки більш м`які запобіжні заходи не достатні для запобігання встановленим ризикам, адже навіть перебуваючи під домашнім арештом підозрюваний буде в змозі вчинити інше кримінальне правопорушення чи незаконно впливати на свідків.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що слідчий суддя дійшов правильного та обґрунтованого висновку про те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів аніж тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування не зможе запобігти встановленому ризику.

На підставі наведеного, попри доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку про те, що слідчий суддя обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого та обрав підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Визначений слідчим суддею строк тримання під вартою визначено в межах строку досудового розслідування та вірно обраховано.

При цьому слідчий суддя, з огляду на положення ч.4 ст.183 КПК України, вірно врахував, що інкримінований підозрюваному злочин скоєно із застосуванням насильства та обґрунтовано не визначив розмір застави.

Таким чином суд апеляційної інстанції констатує, що захисником в апеляційній скарзі не наведено жодних належних доводів, які могли би бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд доходить висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу слідчого судді - без змін.

Керуючись статтями 376 ч.2, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити адвокату ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04 жовтня 2024 року, якою стосовно підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04 жовтня 2024 року якою стосовно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4