Справа № 148/427/18
Провадження №1-кп/148/19/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року Тульчинський районний суд Вінницької області

в складі: судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

за участю потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тульчина кримінальне провадження № 0000495, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.08.2016 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -

встановив:

В провадженні суду знаходиться вказане вище кримінальне провадження.

03.09.2024 від захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_5 , до суду надійшло клопотання про призначення експертизи, мотивоване тим, що сторона обвинувачення вважає, що встановлено факт знищення обвинуваченими майна потерпілих, а саме дерев породи яблуння в кількості 250 дерев, а також встановлена даними діями шкода, яка обрахована Державними інспекторами з ОНПС у Вінницькій області і становить 744 505,67 гривень. На виконання ухвали Тульчинського районного суду від 04.05.2023 про призначення судової експертизи, 08.08.2023 за вх. № 7001/23, судом отримано висновок експерта від 01.08.2023 № 4191/23-21, за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи, по кримінальному провадженні № 148/427/18, відповідно до якої експертом визначено: 1. Розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної як встановлено слідством та Держекоінспекцією у Вінницькій області, порубки 130 дерев породи яблуння на земельній ділянці за кадастровим номером :01:001:0126 площею 1,2242 га яка перебуває у приватній власності ОСОБА_6 , становить 1 028 606,67 грн. Розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної, як встановлено слідством та Держекоінспекцією у Вінницькій області, порубки 120 дерев породи яблуння на земельній ділянці за кадастровим номером :01:001:0127 площею 1,2241 га яка перебуває у приватній власності ОСОБА_8 , становить 958 508,25 грн. 2. Загальний розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної, як встановлено слідством та Держекоінспекцією у Вінницькій області, порубки 250 дерев породи яблуння на земельних ділянках: з кадастровим номером :01:001:0126, належної ОСОБА_6 , та кадастровим номером :01:001:0127 належної ОСОБА_8 , становить 1987114,92 грн. на 2016 рік.

В подальшому, за клопотанням сторони захисту судом допитано експерта, яка виконувала дану експертизу та яка. 30.01.2024 в судовому засіданні зазначила, що в разі зрізу сухого дерева має бути застосовано понижуючий коефіцієнт «2», який, як вбачається із висновку і показів експерта застосований не був.?

Однак, свідок ОСОБА_9 , 09.11.2022 під час допиту надав свідчення, що 60-70% дерев, що зрізалися були трухлявими.

Також, в судовому засіданні 29.03.2023, як потерпілими так і обвинуваченим було зазначено, що саду більше 35 pоків закладався приблизно в 1970-1971 p.p.

В той же час, відповідно до постанови Верховного Сулу віл 04.11.2021, якою скасовано, раніше постановленні у справі судові рішення, а саме: вирок Тульчинського районного суду Вінницької області від 22.01.2021 та ухвалу Вінницького апеляційного суду від 13.07.2021 з призначенням нового судового розгляду кримінального провадження у суді першої інстанції, у вказаній справі вказувалось на необхідність додаткового встановлення суми завданих збитків шляхом призначення судової експертизи.

При проведенні експертизи має бути враховано ідентифікаційні ознаки дерев яблунь (сорт, вік, якість плоду тощо) та визначено майнову шкоду, (абзац 3 ст. 8 Постанови Верховного Суду № 148/427/18 від 04.11.2021 провадження № 51- 3973км21).

З огляду на зазначене, захисник просить призначити по даній справі комплексну судову біологічну та товарознавчу експертизу. На вирішення експертам поставити питання: яка вартість матеріальної шкоди завдана зрізанням дерев яблунь станом на 18.07.2016 на земельних ділянках з кадастровим номером № :010:01:0126 та № :010:01:0127 із врахуванням часу посадки саду (вік саду), сорту, плодючості, стану дерев на час зрізання (трухлявість, гниль, захаращеність) тощо.

Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні подане останнім 03.09.2024 клопотання підтримали з підстав, що в ньому викладені, просили його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання захисника, посилаючись на те, що необхідна експертиза в даному кримінальному провадженні проведена та є обґрунтованою, розяснення висновку експертизи надано експертом в судовому засіданні.

Потерпілий підтримує думку прокурора, просить відмовити в задоволенні клопотання захисника. Вважає, що таке клопотання заявлене з метою затягування судового процесу.

Вивчивши доводи клопотання, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд доходить наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до статті 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.

Відповідно до п.1.2.10. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Окрім того, відповідно до ст. 356 КПК України, для роз`яснення висновку експерта його може бути допитано в суді.

Ухвалою суду від 04.05.2023 в рамках даного кримінального провадження частково задоволено клопотання прокурора та захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_5 , та призначено судово-економічну та товарознавчу експертизи.

На виконання вказаної ухвали надійшов висновок експерта № 4191/23-21 від 01.08.2023 про проведення судової інженерно-екологічної експертизи, який складений експертом Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_10 , який містить відповіді на питання, які були постановленні для вирішення експертизи.

Судом також була допитана експерт, яка дала чіткі роз`яснення висновку експертизи та відповіді на запитання сторін. Експерт зазначила, що час посадки саду (вік саду), сорту, (родючості) плодючості не впливають на визначення майнової шкоди, завданої зрізанням (вирубкою) дерев, має значення лише, чи це дерево було плодовим на час зрізання чи сухостійним. Розмір шкоди визначається відповідно до такси (Додатко№ 1 до Постанови КМУ № 665 від 23.07.2008 та обчислюється по діаметру дерева у корі біля шийки кореня зрізаного (зрубаного) дерева. Встановити, чи було дерево сухостійним чи плодовим можуть тільки спеціалісти, а тому нею використовувались первинні документи (довідки інспекторів Державної екологічної інспекції у Вінницькій області) при проведені експертизи, в яких було відображено кількість плодових дерев. Про це ж зазначили і допитані в судовому засіданні спеціалісти ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . Всі свіжозрізані пеньки ними перемірялись та були пораховані, їх кількість що відображено у польових перелікових відомотсях, а пізніше складено відповідні довідки. Для обрахування шкоди має значення лише діаметр плодового дерева, який обчислюється як середнє арифметичне між найбільшим та найменшм замірами діаметра.

Таким чином, проведена експертиза в даному кримінальному провадженні сумнівів не викликає, проведена експертом, яка має право на проведення даної експертизи на підставі матеріалів кримінального провадження з чим погоджувались сторони при її призначенні.

Крім того, суд звертає увагу, що жодних інших вихідних даних, ніж ті що наявні в матеріалах кримінального провадження, захисником обвинуваченого для проведення комплексної судово-біологічної експертизи не вказано.

Його доводи про те, що свідок ОСОБА_13 повідомив в судовому засіданні про те, що 60-70% дерев, що зрізалися були трухлявими, не можуть бути розцінені як вихідні дані, для комплексної експертизи, оскільки ці покази він давав стосовно тих дерев, які зрізав саме він, а не щодо всіх зрізаних дерев. Разом з цим, скільки саме він зрізав дерев, повідомити точно не зміг.

Також захисником не обгрунтовано необхідності призначення комплексної судової біологічної експертизи, оскільки в судовому засіданні з показів сторін, свідків було встановлено, що на сьогодні з 2016 зрізаних дерев яблуні в натурі вже не існує, потерпілими пні викорувачно та земельні ділянки передано в оренду. А на перконання самого захисника експертизу слід проводити на підставі наявних в справі матеріалів для визначення розміру спричиненої матеріальної шкоди, які вже були дослідженні під час проведення первинної експертизи

З огляду на викладене, зважаючи на те, що стороною захисту в судовому засіданні не наведено достатніх обставин, які б свідчили про необґрунтованість висновку експертизи та які б викликали сумніви в її правильності, не наведено належного обґрунтування наявності достатніх підстав для призначення комплексної судової біологічної та товарознавчої експертизи, проведення якої необхідно доручити експертній установі, яка вже проводила експертизу за клопотанням сторони захисту, не встановлено таких підстав і судом, а оцінка наявних в матеріалах кримінального провадження висновку експертизи разом з іншими доказами буде надана судом під час ухвалення судового рішення за результатами розгляду кримінального провадження, з метою недопущення невиправданого затягування процесу, суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_5 , про призначення у справі комплексної судової біологічної та товарознавчої експертизи задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242, 332, 369-372, ч.2 ст.392 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , про призначення в кримінальному провадження судової комплексної біологічної та товарознавчої експертизи - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 09.09.2024.

Суддя ОСОБА_1