ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/531/24 Справа № 235/2855/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року м.Кривий Ріг

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 01.02.2024 р. про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Костянтинівка Донецької області, громадянина України, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1

до 31.03.2024 року з визначенням застави у розмірі 214 720 грн., -

УСТАНОВИЛА:

Короткий зміст оскарженого судового рішення та встановлені фактичні обставини

В провадженні СУ ГУНП в Донецькій області перебуває кримінальне провадження № 0000051 за ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області задоволено клопотання слідчого та продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 з визначенням розміру застави.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

На вказану ухвалу слідчого судді підозрюваний ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій вказує, що ухвала слідчого судді незаконна та підлягає скасуванню. Зауважує, що судом безпідставно прийнято рішення про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не звернуто уваги на стан його здоров`я. Просить змінити запобіжний захід на альтернативний з можливістю отримувати медичну допомогу амбулаторно.

Позиції учасників судового провадження

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник підтримали апеляційну скаргу.

Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Мотиви суду

Заслухавши суддю-доповідача, учасників судового розгляду, перевіривши надані матеріали та апеляційні доводи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з такого.

На підставі ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції перевіряє судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційних скарг.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 3 - 5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Колегія суддів вважає, що висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України є обґрунтованими і підтверджуються доказами, долученими до клопотання слідчого.

Крім того, апеляційний суд зауважує, що на стадії досудового розслідування слідчий суддя та суд апеляційної інстанції не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Санкція ч. 3 ст. 307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років, що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, дає матеріально-правові підстави для застосування стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою.

Апеляційний суд також зазначає, що на даному етапі досудового розслідування правова кваліфікація дій ОСОБА_7 є попередньою і на подальших етапах може бути змінена, а у випадку направлення обвинувального акта до суду остаточну правову кваліфікацію надасть суд відповідно до статей 368, 374 КПК України.

Стосовно наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів відмічає таке.

Слідчий суддя обґрунтовано взяв до уваги, що наявний ризик переховування підозрюваного ОСОБА_7 від органів досудового слідства та суду підтверджується, зокрема, і тяжкістю покарання, що йому загрожує у разі доведення його винуватості у вчиненні інкримінованого злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, який карається позбавленням волі на строк до 12 років. Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватими у вчиненні інкримінованих злочинів, безумовно не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року).

Ризик переховування від органу досудового розслідування та суду об`єктивно збільшується з урахуванням введення в Україні воєнного стану, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Колегія суддів вважає обґрунтованими висновки слідчого судді про наявність ризику впливу на свідків в даному кримінальному провадженні, оскільки зазначені особи відомі ОСОБА_7 , а з огляду на стадію кримінального провадження, вони ще не допитані перед судом, тому підозрюваний може здійснювати на них незаконний вплив з метою зміни їх показів. Колегія суддів враховує й положення ч. 4 ст. 95 КПК України щодо отримання показів свідка безпосередньо судом, а тому, на даному етапі кримінального провадження такий ризик об`єктивно існує.

Стосовно врахування обставин, передбачених ст. 178 КПК України, можливості застосування альтернативних запобіжних заходів та визначення застави колегія суддів вказує на таке.

Зі змісту оскарженої ухвали слідчого судді видно, що судом враховані дані про особу ОСОБА_7 та відсутність відомостей про погіршений стан здоров`я останнього.

Як вбачається зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів, до завершення досудового розслідування слід провести ряд слідчих дій, у зв`язку з чим прийнято рішення про продовження строку досудового розслідування.

Таким чином, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді, не вбачається, продовження стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статей 177, 178, 183, 194, 199 КПК України, прийняте рішення є обґрунтованим і вмотивованим, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню, а відтак апеляційну скаргу підозрюваного слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183, 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 01.02.2024 р. про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 строком на 60 днів, тобто до 31.03.2024 року з визначенням розміру застави у сумі 214 720 грн. залишити без змін.

Судді: