Справа № 296/4926/24
УХВАЛА

Іменем України

25 травня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчої слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Мартинівка Пулинського району, Житомирської області, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263, ч.1 ст.263-1 КК України, у кримінальному провадженні №0000065 від 09.02.2024, -

встановив:

Слідча відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , відповідно до змісту якого просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Мартинівка, Житомирського району, Житомирської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

В обґрунтування поданого клопотання слідча ОСОБА_3 зазначає, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000065 від 09.02.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 та ч.1 ст.263-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 діючи у порушення норм законодавства та нормативно - правових актів України, не маючи передбаченого законом дозволу на придбання, зберігання, а також збут вогнепальної зброї та її переробку, діючи умисно, вчинив кримінальні правопорушення за наступних обставин.

Так, у достовірно невстановлений день, час та місці, однак не пізніше 29.03.2024 у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на переробку вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу.

З метою реалізації вказаного умислу, ОСОБА_5 , більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи за місцем свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , не маючи передбаченого законом дозволу, діючи з прямим умислом, спрямованим на незаконну переробку вогнепальної зброї, за допомогою підручних інструментів та власних навичок, використовуючи пневматичну гвинтівку: «KANDAR 3-7*28», на рамці якої наявне маркувальне позначення: « НОМЕР_1 », шляхом видалення без будь-яких ремонтних робіт штатного ущільнюючого манжета, саморобному виготовленні ударника, висвердлюванні каналу ствола та муфти з видаленням в ній гумового ущільнювача та видаленні частини ствола з мушкою, незаконно переробив у ручну гладкоствольну гвинтівку з діаметром каналу ствола 5,6мм, яка є вогнепальну зброю та придатна для проведення пострілів на ураження цілі.

Крім того, ОСОБА_5 діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою збуту вогнепальної зброї, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, не маючи відповідного дозволу, 19.02.2024, у ході спілкування із особою залученою до конфіденційного співробітництва - ОСОБА_7 (за зміненими анкетними даними відповідно до ст.ст.15, 20 Закону Україна «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві»), запропонував купити у нього перероблений саморобним способом із пневматичної зброї у бойову зброю, яку він переробив незаконно, тобто запропонував збути таку зброю. У свою чергу, ОСОБА_7 , розуміючи суспільно-небезпечний характер дій ОСОБА_5 , з метою викриття його злочинних дій, погодився на пропозицію останнього.

У подальшому, ОСОБА_5 , з метою реалізації свого умислу, 29.03.2024 близько 16 год 13 хв, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, не маючи відповідного дозволу, перебуваючи за місцем свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , збув ОСОБА_7 наявну у нього вогнепальну зброю, а саме: ручну гладкоствольну гвинтівку з діаметром каналу ствола 5,6 мм, виготовлену шляхом перероблення саморобним способом з пневматичної гвинтівки: «KANDAR 3-7*28», на рамці якої наявне маркувальне позначення « НОМЕР_1 », за грошові кошти у сумі 15 000 (п`ятнадцять тисяч) гривень.

24.05.2024 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 та ч.1 ст.263-1 КК України.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України:

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 та ч.1 ст.263-1 КК України санкцією кожного з яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, у зв`язку з чим, з метою уникнення покарання, яке йому загрожує, враховуючи кваліфікацію вчинених кримінальних правопорушень, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- не виключена можливість знищення, приховування ОСОБА_5 речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, у тому числі тих, за допомогою яких відбувалась переробка вогнепальної зброї (п.2 ч.1 ст.177 КПК України);

- не виключена можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_5 на свідків у кримінальному провадженні, з метою побудови власної версії захисту, виправдання своїх дій, викривлення або зміни їх показів.Так, перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 може вчиняти спроби знищити, сховати, спотворити речові докази, які наразі не перебувають у розпорядженні органу досудового розслідування. Крім того, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню всебічному, повному та неупередженому встановленню обставин вчинених кримінальних правопорушень, може вчиняти спроби протиправного впливу на учасників кримінального провадження будь- яким шляхом для зміни (відмови) від показань останніх. Такожпідозрюваний ОСОБА_5 може вчиняти спроби спілкуватися з іншими особами, ймовірно причетними до злочинної діяльності, зокрема і тими, хто раніше купував у нього перероблену зброю, у тому числі дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій, і попереджати останніх про докази, які перебувають у розпорядженні органів слідства, про необхідність знищити та приховати інші докази, про існування яких стороні обвинувачення наразі не відомо (п.3 ч.1 ст.177 КПК України);

- характер і послідовність скоєння кримінальних правопорушень, у яких підозрюється ОСОБА_5 , може свідчити про те, що вчинення кримінальних правопорушень даної категорії з корисливою метою є способом отримання джерел доходів для прожиття. Так, матеріалами провадження підтверджується, що ОСОБА_5 незаконно виготовляв зброю і збував її, знаходячись за адресою свого проживання, що свідчить прро те, що перебуваючи за місцем свого проживання та маючи відповідні навички, підозрюваний об`єктивно може продовжити злочинну діяльність, продовжити переробляти і виготовляти зброю та продавати її (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

Прокурор ОСОБА_4 та слідча ОСОБА_3 в судовому засіданні подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор додатково наголосив на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Також вказав, що у підозрюваного ОСОБА_5 було вилучено велику кількість патронів.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання слідчої з підстав, викладених у письмових запереченнях, та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання. Зазначив, що ризики, передбачені ст.177 КПК України необґрунтовані, оскільки: підозрюваний визнає вину, готовий співпрацювати зі слідством та не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування і суду; ОСОБА_5 не впливатиме на свідків та не вчинятиме інших кримінальних правопорушень; тяжких наслідків від кримінальних правопорушень не настало. Також просив врахувати особу підозрюваного, який позитивно характеризується, має постійне місце проживання та має на утриманні малолітню дитину.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. Додатково вказав, що визнає вину у вчинених кримінальних правопорушеннях та щиро кається. Також зазначив, що на даний час проживає разом із сестрою ОСОБА_8 , займається ремонтом автомобілів.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчою та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо, вчинив кримінальні правопорушення, передбаченіч.1 ст.263, ч.1 ст.263-1 КК України, що підтверджується, зокрема: рапортами; заявою ОСОБА_7 від 15 лютого 2024 року; постановою про залучення особи до конфіденційного співробітництва від 15 лютого 2024 року; протоколом роз`яснення прав та обов`язків особи, залученої до конфіденційного співробітництва від 15 лютого 2024 року; протоколами допиту свідків від 15 лютого 2024 року, від 19 лютого 2024 року, від 29 березня 2024 року, від 18 квітня 2024 року; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 29 березня 2024 року; протоколом огляду місця події від 29 березня 2024 року; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 02 квітня 2024 року №СЕ-19/106-24/5090-БЛ; протоколами огляду місця події від 18 квітня 2024 року, від 24 травня 2024 року; протоколами про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - негласного аудіо, - відеоконтролю особи від 14 березня 2024 року, від 20 березня 2024 року, від 05 квітня 2024 року, від 11 квітня 2024 року, від 07 травня 2024 року; протоколами про результати негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 11 квітня 2024 року, від 07 травня 2024 року; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину (проведеного у формі відкритого фіксування) від 24 травня 2024 року;висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 24 травня 2024 року №СЕ-19/106-24/8124-БЛ; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 24 травня 2024 року №СЕ-19/106-24/8123-БЛ; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 25 травня 2024 року.

У відповідності до наявної в матеріалах клопотання копії протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 24 травня 2024 року вбачається, що цього дня 14 год 30 хв на території паркувального майданчику магазину "Метро", що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , було затримано ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 та ч.1 ст.263-1 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Відповідно до частини 5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Слідчий суддя враховує посилання слідчої та прокурора на наявність таких ризиків як-то: можливість того, що ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке йому загрожує; можливість незаконного впливу підозрюваним на свідків у кримінальному провадженні №0000065 від 09.02.2024, повне коло яких ще встановлюється органом досудового розслідування; можливість знищення ОСОБА_5 речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування триває та триває збір речових доказів.

Разом з тим, ризик продовження вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень, органом досудового розслідування належним чином не обґрунтований та достатніми доказами не доведений.

Оцінюючи в сукупності встановлені судом обставини щодо заявлених прокурором та слідчою ризиків, тяжкість інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, слідчий суддя вважає, що застосування cтосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Щодо можливості застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя зазначає наступне.

З огляду на ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами і інтересами окремої особи (підозрюваного) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.

Частиною першою статті 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі підозрюваного ОСОБА_5 і зможе забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слідчої слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слід відмовити та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, з покладенням на нього наступних процесуальних обов`язків: цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду, за виключенням часу перебування в укритті на випадок оголошення повітряної тривоги чи іншого загрозливого для життя стану; прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні за №0000065 від 09.02.2024; здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні клопотання слідчої слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 24 липня 2024 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні процесуальні обов`язки:

- цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, прокурора або суду, за виключенням часу перебування в укритті на випадок оголошення повітряної тривоги чи іншого загрозливого для життя стану;

- прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні за №0000065 від 09.02.2024;

- здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Строк дії ухвали та обов`язків встановити до 24 липня 2024 року.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 27 травня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1