Справа № 482/1399/24
Номер провадження 1-кс/482/386/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2024 року м. Нова Одеса

Слідчий суддя Новоодеського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000127 від 06.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

01 липня 2024 року ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із заявою про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000127 від 06.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Під час ознайомлення із заявою слідчим суддею встановлено, що раніше 31.05.2024 року ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Новоодеського районного суду Миколаївської області із заявою про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000127 від 06.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Дана заява автоматизованою системою документообігу Новоодеського районного суду Миколаївської області розподілена судді ОСОБА_3 та присвоєно єдиний унікальний номер судової справи № 482/1203/24.

Дану заяву про скасування арешту майна у справі № 482/1203/24 не розглянуто.

Незважаючи на викладену обставину, 01 липня 2024 року ОСОБА_2 повторно звернувся до слідчого судді із заявою (яка датована 31.05.2024 року) про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000127 від 06.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Дана скарга була розподілена слідчому судді Новоодеського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , про що свідчить протокол автоматичного визначення слідчого судді від 01.07.2024 року.

Таким чином ОСОБА_2 повторно надіслав до Новоодеського районного суду Миколаївської області заяву про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000127 від 06.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, аналогічного змісту до вирішення слідчим суддею попередньої заяви.

Суд звертає увагу на те, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом N 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Стаття 17 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» від 04.11.1950р. № ETS N 005 «Заборона зловживання правами» передбачено, що «Жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції».

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 27 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав, але в межах та у спосіб, передбачений законом.

З наведеного вбачається, що сторони та інші учасники кримінального провадження мають певні права, зокрема, права на оскарження дій або бездіяльності органу досудового розслідування, прокуратури, проте мають використовувати їх лише в межах та у спосіб, передбачений законом.

Суд звертає увагу на те, що станом на даний час існує прогалина у КПК України відносно наслідків повторного подання скарги чи клопотання до вирішення судом скарги чи клопотання того самого змісту.

Прогалина в законодавстві це відсутність нормативно-правової регламентації певної групи суспільних відносин у сфері правового регулювання, окресленій основними принципами права, тобто це відсутність правової норми, яка б регулювала суспільні відносини конкретного виду, що потребують правового регулювання. Усунути прогалину можна за допомогою правотворчого процесу. Проте, швидке усунення прогалин можливе застосуванням аналогії.

Кримінально-процесуальний кодекс України не передбачає неприпустимість зловживання процесуальними правами. Проте, діючий Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України мають відповідні статті, а тому при розгляді даної скарги суд вважає за доцільним застосувати аналогію права.

Відповідно до ст. 44 ч. 1 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України передбачено, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

ОСОБА_2 подав до Новоодеського районного суду Миколаївської області дві заяви про скасування арешту майна із аналогічною вимогою з тих самих підстав, а тому в суду є підстави вважати, що скарги подані з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями, а отже слід дійти до висновку про зловживанням позивачем процесуальними правами.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України передбачено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000127 від 06.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України необхідно залишити без розгляду, оскільки суд приходить до висновку про зловживання особою, яка подала заяву своїм процесуальним правом при поданні заяви про скасування арешту майна в кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 27, 174 КПК України, ст. 44 ЦПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000127 від 06.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - залишити без розгляду.

Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1