УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді заяви адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про відвід групи прокурорів у кримінальному провадженні, -

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва перебуває заява підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді заяви адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про відвід групи прокурорів у кримінальному провадженні.

Відвід підозрюваним ОСОБА_3 було заявлено в ході судового розгляду.

В обґрунтування відводу підозрюваний ОСОБА_3 зазначив про те, що дізнався лише сьогодні про розгляд клопотання, наголошував на тому, що його захисник подав заяву та просив перенести розгляд справи на інший день. Наголошував на тому, що прокурори не з`явилися, та сам прокурор йому було заявлено відвід його захисником.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення заяви.

Суд, дослідивши матеріали заяви, заслухавши доводи заявника та прокурора під час судового розгляду, приходить до наступних висновків.

Статтями 75, 76 КПК України, визначено перелік підстав для відводу судді.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Гаусшильдт проти Данії", " ОСОБА_7 проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартиненко проти України"). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі N 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі N 5-15п12).

Проаналізувавши наведені норми, зважаючи на презумпцію неупередженості судді, слідчий суддя зазначає, що судовим розглядом не встановлено, а особою, яка заявила відвід, не доведено наявність обставин, які б викликали сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 і унеможливлювали винесення нею об`єктивного судового рішення. Заявлений відвід жодним чином не мотивований, не містить будь-яких належних та підтверджених даних, які б свідчили про неупередженість на необ`єктивність слідчого судді ОСОБА_5 .

За таких обставин, правові підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 відсутні.

Керуючись статтями 75, 80, 81, 370-372, 376, 395 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1