Справа № 523/3644/24
Номер провадження:1-кп/521/1347/24
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 березня 2024 року м.Одеса
До Малиновського районного суду м.Одеси надійшов обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні.
Ухвалою судді від 07.03.2024 року у кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.
До канцелярії суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 оскільки строк тримання під вартою спливає 08.03.2024 року.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без зміни визначеного розміру застави стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 посилаючись на тяжкість висунутого обвинувачення та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Захисник заперечував проти клопотання прокурора,зазначив, що обвинвачений не визнає свою вину у висунутому обвинуваченні, докази його вчинення відсутні, також вважав відсутніми наведені ризики, які є лише припущенням прокурора, просив врахувати наявність у обвинуваченого постійного місця проживання, сім`ї, трьох неповнолітніх дітей, хвору матір, погірошення стану здоров`я, тому просив відмовити у продовжені дії строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Обвинувачений підтримав думку захисника.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Дане кримінальне провадження знаходиться на стадії підготовчого судового провадження, під час якого вирішується питання можливості призначення судового розгляду, вже метою якого відповідно до статті 17 КПК України є встановлення судом поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у зазначених в обвинувальному акті кримінального правопорушення за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри, однак попри таке, оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Так, обвинувачений ОСОБА_5 , яки раніше судимий, обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину ( в редакції хакону на час вчинення), за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому обвинувачений, для якого настання вказаних наслідків є небажаним, може вдатися до спроб переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, експертів, інших обвинувачених у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Хоча обвинувачений має постійне місце проживання, соціальні зв`язки, неповнолітніх дітей, хвору матір на утриманні, але їх наявність у обвинуваченого не може виключити ризику його ухилення, тобто існує реальна загроза, що останній може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, може вчинити інший злочин.
З урахуванням наявності існування наведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виникла необхідність у вирішенні питання щодо продовженні дії строку запобіжного заходу стосовно обвинуваченого.
При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до вимог п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Виходячи з характеру та обставин інкримінованого злочину, беручи до уваги особу обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, можна дійти висновку про те, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою надасть можливість запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим своїх обов`язків та відсутні підстави для обрання стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу. Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та перешкодити ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Що стосується посилання сторони захисту на погіршення стану здоров`я обвинуваченого, то суду не надано відомостей, що за станом здоров`я останній не може триматися під вартою.
На стадії досудового розслідування до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 1 118 (однієї тисячі сто вісімнадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3000712 (три мільйони сімсот дванадцять) гривень, який був дієвим важелем для процесуального впливу на поведінку останнього.
Разом з цим, зважаючи на те, що раніше при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слідчим суддею в якості альтернативи визначено заставу в розмірі 1 118 (однієї тисячі сто вісімнадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3000712 (три мільйони сімсот дванадцять) гривень, в рамках дотримання принципу не погіршення в частині обмеження прав обвинуваченого суддя вважає що раніше визначена застава у розмірі 1 118 (однієї тисячі сто вісімнадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3000712 (три мільйони сімсот дванадцять) гривень, є співмірною з існуючими ризиками, відповідатиме особі обвинуваченого та тяжкості висунутого йому обвинувачення і зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та підстав для зміни її розміру суддею не встановлено.
Керуючись ст.ст. 315, 176,177, 183, 193,194, 196,198 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 діб до 05 травня 2024 року включно без зміни визначеного розміру застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 1 118 (однієї тисячі сто вісімнадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3000712 (три мільйони сімсот дванадцять) гривень залишити без змін.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 05.05.2024 року процесуальні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з іншими обвинуваченими та свідками у даному кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Ухвала суду про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1