Справа № 305/2543/23
Номер провадження 1-кс/305/150/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2024. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , вивчивши матеріали клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке 25.10.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000612 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

26.04.2024, до суду надійшло клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке 25.10.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000612 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.10.2023, близько 22:55 години працівниками поліції на ділянці автодороги, поблизу будинку АДРЕСА_1 , зеленого кольору, з номерним знаком НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 . 1994 року народження, який перевозив 17 одиниць лісопродукції породи "Ялина", різної довжини тта діаметру, без будь-яких дозвільних документів. Відомості про кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР 25.10.2023 за №0000612 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України - незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду. 24.04.2024, слідчим ОСОБА_6 , на підставі ухвали Рахівського районного суду від 25.03.2024, проведено обшук на території дворогосподарства за адресою: АДРЕСА_2 , у ході якого виявлено та вилучено: 20 одиниць лісопродукції породи "Ялина", різної довжини та діаметру, без будь-якого маркування, які перебували у володінні ОСОБА_7 . 25.04.2024 вказані предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні. Вилучені предмети можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Вищезазначені предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також бути об`єктом кримінально протиправних дій. Отже, накладення арешту на майно, яке вилучено під час проведення процесуальних дій забезпечить збереження речових доказів та зможе запобігти ризикам його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, а також надасть можливість органу досудового розслідування всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінальногоправопорушення, у тому числі, провести додатковий огляд вказаних предметів. На підставі наведеного, прокурор просив, з метою збереження речових доказів, накласти арешт на тимчасово вилучене майно, під час обшуку у дворогосподарстві за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: 20 одиниць лісопродукції породи "Ялина", різної довжини та діаметру, які на момент проведення вказаних слідчих дій перебували у володінні та користуванні ОСОБА_7 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , подане клопотання підтримав та просив таке задовольнити, з підстав, які наведені у клопотанні.

Слідчий ОСОБА_4 подане прокурором клопотання підтримав. Зазначив, що наявні усі підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів.

Володілець майна, ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився. Причину неявки суд не повідомив.

Заслухавши пояснення прокурора, слідчого, дослідивши подане клопотання та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують його доводи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання прокурора про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, а саме, прокурором не конкретизовано на яке саме майно необхідно накласти арешт. Не зазначено довжину лісопродукції, її діаметр, загальну кубомасу.

Вказані відомості пркурор, під час підготовки матеріалів для подачі до суду, мав можливіть отримати, оскільки у відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За приписами ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

На підставі наведеного вважаю за необхідне повернути клопотання про арешт майна прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення його недоліків відповідно до вимог ч.3 ст.172 КПК України.

Керуючись ст.ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке 25.10.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000612 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України - повернути прокурору, встановивши строк для усунення недоліків в 72 години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1