Справа № 629/3127/24
Провадження № 1-кс/629/775/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000022 від 04.04.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Лозова, Харківської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , судимого:

- 20.01.2001 Лозівським міським судом Харківської області за ст.81 ч.3,140 ч.2,17-81 ч.3, 42 КК України до 3 років позбавлення волі з конфіскацією майна, звільненого 02.09.2002 умовно-достроково на невідбутий строк 1 рік 5 місяців 18 днів;

- 11.06.2003 Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ст.185 ч.3 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого 30.08.2006 на невідбутий строк 2 місяці 22 дні;

- 06.03.2009 Первомайським міськрайонним судом Харківської області за ст.186 ч.2,185 ч.2,190 ч.2,15-186 ч.2,377 ч.1,70,71 КК України до 4 років 1 місяця позбавлення волі, 29.12.2010 звільненого за відбуттям строку покарання;

- 06.11.2012 Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ст.185 ч.2,186 ч.2, 187 ч.3,304 ч.1,353,357 ч.3,70 ч.1 КК України, 19.02.2013 зміненого ухвалою Апеляційного суду Харківської області, до 5 років позбавлення волі;

- 15.01.2014 Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ст.353 ч.1,186 ч.3, 70 ч.1,70 ч.4 КК України до 5 років позбавлення волі, 12.02.2016 ухвалою Орджонікідзевського міськрайонного суду м.Харкова, звільненого за відбуттям строку покарання;

- 12.12.2017 Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ст.185 ч.2, 187 ч.3, 70 ч.1 КК України до 9 років 6 місяців позбавлення волі, 22.08.2023 звільненого за відбуттям строку покарання;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 23.05.2024 звернулася до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного слідчий вказує, що 14.03.2024, близько 17-00 год. більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , прийшов до відділення Нової Пошти №2, за адресою: АДРЕСА_2 , де назвавши номер накладної, замовлених заздалегідь посилок, почав їх оглядати під час чого у ОСОБА_5 виник умисел на викрадення майна належного ФОП ОСОБА_8 . Достовірно знаючи про те, що на території України Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено воєнний стан, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, повторно викрав золоту жіночу каблучку, 585 проби вагою 0,49 грама та срібні сережки, 925 проби вагою 0,74 грама з посилкових відправлень № 8903 та № 8977 ОСОБА_9 .

З місця злочину зник, викраденим розпорядився, спричинивши майнову шкоду потерпілому ФОП « ОСОБА_8 » на загальну суму 978,33 грн.

Дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000022 від 04.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

23.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, приходжу до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрюваного ОСОБА_5 який свою провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, у вчиненому розкаявся, зазначив, що дійсно вчинив вказане кримінальне правопорушення, просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, запропонованого слідчим та прокурором, захисника ОСОБА_4 заперечувала щодо обрання її підзахисному запобіжного заходу тримання під вартою, просила обрати домашній арешт з забороною залишати житло в нічний час, прокурора який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній вчинив кримінальне правопорушення, а саме крадіжку, вчинену в умовах воєнного стану, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, встановлення існування ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України: вірогідність переховування від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, вважаю, що застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи вимоги ст.182 ч.4,5 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи і доводи, які наводяться підозрюваним та захисником, в тому числі щодо наявності тісних соціальних зв`язків, неофіційної роботи, бажанням відшкодувати заподіяну шкоду та піти служити в ЗСУ, проте на думку слідчого судді ці доводи не свідчать про можливість належного виконання процесуальних обов`язків покладених на підозрюваного і не можуть бути достатніми для спростування наявності ризиків переховування його від правосуддя, впливу на потерпілого та свідків, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому в даному конкретному випадку слідчий суддя приходить до переконання, що ці аргументи не переважають вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини в справі, недопущенню перешкоджання цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконанні процесуальних рішень у справі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000022,задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000022 від 04.04.2024, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 21.07.2024.

Визначити ОСОБА_5 суму застави у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок UA0006674, , банк отримувача ДКС України м.Київ, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло в нічний час, відмовити.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному, захиснику.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10