Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4781/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження № 0000854 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києва ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Подільського управління поліції ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва Подільської окружної прокуратури м. Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 15.04.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000854, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 14.04.2024 в період часу з 14 години по 17 годину невстановлена особа, перебуваючи на паркінгу за адресою: АДРЕСА_1 , діючи в умовах воєнного стану, таємно викрала гірський велосипед, чим спричинила ОСОБА_6 майнову шкоду.

В подальшому встановлено, що до вчинення вищевказаного правопорушення ймовірно причетний ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, 17.04.2024 під час проведення огляду за адресою: АДРЕСА_2 , слідчим вилучено велосипед марки «Ghost» чорного кольору, з написами червоного кольору та маркуванням WCR1197850К, футболку синього кольору, з надписами білого та червоного кольору, кепку камуфльовану із зображенням малого Гербу України, котрі ОСОБА_7 добровільно видав слідчому.

Вилучене майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у судове засіданні не з`явилася, подав заяву про розгляд без його участі, просив його задовольнити.

Власники майна ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, до початку засідання надіслали заяви про розгляд клопотання без їх участі, в якій вони підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається те, що майно на, яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що речі, які були вилучені під час обшуку являються предметами вчинення кримінального правопорушення та є матеріальними об`єктами, які також можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, з метою запобігання ризикам приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, позбавити власників та інших осіб права на відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження № 0000854 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт із забороною користування та прозпорядження на майно:

-велосипед марки «Ghost» чорного кольору, з написами червоного кольору та маркуванням НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

-футболку синього кольору, з надписами білого та червоного кольору, кепку камуфльовану із зображенням малого Герба України, що належать ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_8