Справа № 182/3502/23
Провадження № 1-кп/0182/45/2024
У Х В А Л А

Іменем України

05.03.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні на стадії судового розгляду в залі суду в місті Нікополь Дніпропетровської області в режимі відеоконференції клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу в кримінальному провадженні №0000602 від 29.05.2023 за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 Кримінального кодексу України (далі КК України),

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

перекладача ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

1.У провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

2.Прокурором заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .

3.Відповідальна службова особа установи Дніпровської УВП №4 повідомила, що ОСОБА_3 відмовився від участі в режимі відеоконференції. Слід зазначити, що обвинувачений ОСОБА_3 на минулому засіданні просив проводити судові засідання в режимі відеоконференції, у зв`язку з чим судом було постановлено ухвалу про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

4.Прокурор просив розглянути клопотання за відсутності обвинуваченого, як невідкладне, оскільки строк запобіжного заходу спливає 07.03.2024.

5.Захисник ОСОБА_5 при вирішенні питання про розгляд клопотання прокурора за відсутності обвинуваченого поклалася на розсуд суду.

6.Враховуючи, що клопотання про продовження строку запобіжного заходу є невідкладним та з урахуванням думки сторін кримінального провадження, наявності підтвердження надсилання даного клопотання обвинуваченому та відмову в його отриманні, відмови від участі в судовому засіданні, судом постановлено розглянути вказане клопотання.

7.Прокурор подане клопотання підтримав, просив суд продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на два місяці посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховування від суду, впливу на потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років та він повною мірою усвідомлює невідворотність покарання і настання для нього передбачених законом обмежень його прав та свобод. Також послався на те, що обвинувачений офіційно ніде не працював та не має законних джерел доходів, тому наявний ризик вчинення інших кримінальних правопорушень. Вважає, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

8.Захисник заперечила проти задоволення заявленого прокурором клопотання та просила змінити обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_3 . Вважає клопотання прокурора необґрунтованим та ризики недоведеними, також зазначила, що позиція з обвинуваченим узгоджена.

9.Прокурор заперечив проти заявленого клопотання сторони захисту та підтримав раніше заявлене клопотання. Крім того зауважив, що обвинувачений демонструє неналежну процесуальну поведінку відмовляючись приймати участь в судових засіданнях, хоча сам клопотав про проведення судових засідань в режимі ВКЗ, що в свою чергу свідчить про наявність зазначених у клопотанні ризиків.

10.Вислухавши думку сторін кримінального провадження суд приходить до таких висновків.

11.У судовому засіданні встановлено, що обвинуваченому ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого продовжено до 07 березня 2024 року включно.

12.Розглядаючи клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

13.Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

-наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор;

-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

14.Щодо обґрунтованості підозри, діянням обвинуваченого надана кваліфікація - ч.4 ст.186 Кримінального кодексу України.

15.Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

16.Сторона захисту не спростовує питання обґрунтованості підозри, враховуючи це, та наданий до суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, суд приходить до висновку, що наявна підозра у вчиненні обвинуваченим вказаного правопорушення не є вочевидь необґрунтованою.

17.Крім того, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч.1 ст.183 КПК України).

18.Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати, зокрема судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України»). Тому, суд оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

19.Водночас КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. При чому ризик кримінального провадження, як критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

20.Щодо наявності обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, суд звертає увагу, що на теперішній час ризики, які були підставою для застосування, а в подальшому продовження запобіжного заходу обвинуваченим, на даний час не зменшились та продовжують існувати, а саме: п.1 ч.1 ст.177 КПК України - можливість обвинуваченого переховуватися від суду з метою уникнення покарання, у разі доведеності його вини у вчиненні інкримінованого йому злочину, яке є тяжким злочином; ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України - незаконно впливати на потерпілу; ризик передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення.

21.Суд зауважує, що може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

22.Ризик впливу на відповідних учасників кримінального провадження існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.

23.Отже ризик незаконного впливу обвинуваченого на потерпілу в даному кримінальному провадженні, яка ще не допитана в судовому засіданні, продовжує існувати.

24.Також суд враховує сукупність обставин, передбачених ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, його соціальні зв`язки, стан здоров`я, відомості, які характеризують особу обвинуваченого, репутацію, та приходить до висновку про те, що ризики переховування від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення не змінилися та не зменшилися.

25.Крім того, стороною захисту не надано переконливих та документально підтверджених доказів, які б на теперішній час унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою.

26.Враховуючи наведене суд вважає, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, тому приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню та обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно продовжити строк тримання під вартою на строк не більше ніж на два місяці, а в задоволенні клопотання сторони захисту, слід відмовити.

27.Відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України, застава не визначалась.

Керуючись статтями 177, 178, 331, 371, 372, 395 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

2.В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відмовити.

3.Продовжити щодо ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не більш ніж на два місяці, до 04 травня 2024 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1