Справа № 548/946/24
Провадження №1-кс/548/249/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.04.2024 року м. Хорол

Слідчий суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Хорольського районного суду Полтавської області клопотання т.в.о. начальника СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 погоджене начальником Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про арешт майна -

В С Т А Н О В И В:

Т.в.о. начальника СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, на обгрунтування якого зазначила, що 17.04.2024 у невстановлений досудовим слідством час у с. Покровська Багачка Хорольської територіальної громади Лубенського району Полтавської області невідома особа нанесла ножем проникаюче поранення черевної порожнини з пораненням правого купола діафрагми ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після чого останній був доставлений до КНП «Хорольська міська лікарня».

Відомості по даному факту внесено 17.04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000164.

Кваліфікація даного кримінального правопорушення ч. 1 ст. 121 КК України.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення у порядку ч. 3 ст. 233 КК України 17.04.2023 за участю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , проведено невідкладний обшук в ході якого вилучено: змив РБК з бетонного ганку будинку та контрольний змив до нього; змив РБК з порогу вхідних дверей будинку та контрольний змив до нього; виріз з підковдри зі слідами РБК; кухонний ніж із дерев`яним руків`ям зі слідами РБК; мобільний телефон «Ergo» червоно-чорного кольору із сім-картами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ; виріз килиму зі слідами РБК; кепка типу блайзер «Good sport»; мобільний телефон «Redmi» чорного кольору; змив РБК з полотна дверей та контрольний змив до нього; светр-полувер та джинсові штани зі слідами РБК.

17.04.2024 за постановою слідчого вищевказані вилучені речі визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000164 та передано на зберігання в камеру зберігання речових доказів ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області.

В судове засідання слідчий не з`явився, клопотав суддю розглянути справу у його відсутність.

Власник майна в судове засідання не з"явився.

Вивчивши клопотання, дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, надані із клопотанням, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення даного клопотання з наступних підстав.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом частини 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.Таким чином, Кримінальним процесуальним кодексом України чітко визначені підстави накладення арешту майна.

Зазначена слідчим СВ мета застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження є проведення відповідних експертиз та зберігання речових доказів.

Слід відмітити, що відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (тобто збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності, та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно та збереження речового доказу, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, не накладення арешту на тимчасово вилучене майно може призвести до його зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні,слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 167, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання т.в.о. начальника СВ ВП № 2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 погоджене начальником Хорольського відділу Лубенської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про арешт майна- задовольнити .

Накласти арешт на вилучене у ході проведення обшуку 17.04.2024 майно: змив РБК з бетонного ганку будинку та контрольний змив до нього; змив РБК з порогу вхідних дверей будинку та контрольний змив до нього; виріз з підковдри зі слідами РБК; кухонний ніж із дерев`яним руків`ям зі слідами РБК; мобільний телефон «Ergo» червоно-чорного кольору із сім-картами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ; виріз килиму зі слідами РБК; кепка типу блайзер «Good sport»; мобільний телефон «Redmi» чорного кольору; змив РБК з полотна дверей та контрольний змив до нього; светр-полувер та джинсові штани зі слідами РБК,, які є речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000164, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження, для забезпечення збереження.

Місцем зберігання речових доказів, визначити кімнату зберігання речових доказів ВП№2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню .

Копію ухвали слідчого судді про арешт майна негайно після проголошення вручити слідчому, прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1