Справа № 585/4736/23
Номер провадження 1-кс/585/647/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2024 року м.Ромни

Слідчий суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу захисника ОСОБА_2 ОСОБА_3 на постанову про відмову в задоволенні клопотання, -

В С Т А Н О В И В :

19 квітня 2024 року до суду надійшла скарга захисника ОСОБА_2 ОСОБА_3 в резолютивній частині якої просить: 1. Скасувати постанову про часткову відмову в задоволенні клопотання від 15.04.2024 року винесену заступником начальника СВ Роменського РВП ГУП в Сумській області ОСОБА_4 ; 2. Зобов`язати Роменський РВП ГУНП в Сумській області провести допит свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за участю захисника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 . В обґрунтування скарги вказано, що в провадженні СВ Роменського РВП ГУНП України в Сумській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000890 від 03.11.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 252, ч,2 ст. 364 КК України. 26.03.2024 року ОСОБА_2 вручено підозру. 12.04.2023 року захисником ОСОБА_2 - адвокатом ОСОБА_3 направлено клопотання, в якому просила про повторний допит свідків за участю адвоката ОСОБА_3 , а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Постановою від 15.04.2024 року було відмовлено в задоволенні вказаного клопотання. Обгрунтуванні зазначено, що КПК України не передбачено здійснення допиту свідків в присутності захисника підозрюваного. Вважає таку відмову не обґрунтованою та не законною. Відповідно до частини другої статті 91 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК України) доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження. За змістом частини другої статті 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшуковнх) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом. Відповідно до абзацу другий частини третьої статті 93 КПК України ініціювання стороною захисту, потерпілим проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Частиною першою етапі 94 КПК України встановлено, що слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Згідно статті 220 КПК України клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається, а у разі неможливості вручення надсилається особі, яка заявила клопотання. За змістом частини третьої, п`ятої статті 110 КПК України рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається, з: 1) вступної частини: 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийнята постанови, їх обгрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини. Прийняте процесуальне рішення повинно відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами провадження, зокрема в ньому має бути надана відповідь на усі поставлені особою питання. Як наголошується в рішенні Європейського суду з прав людини від 13 січня 2011 у справі «Михалкова та інші проти України» держава зобов`язана гарантувати кожному ефективне розслідування,яке має бути ретельним, безстороннім і сумлінним, повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання; органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз; будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту. Отже, слідчий, дізнавач, прокурор мають діяти ретельно, безсторонньо та із сумлінням, а вся їх діяльність має бути направлена на здійснення ефективного . розслідування та захист прав осіб, потерпілих від злочинів. Прийняті слідчим, дізнавачем, прокурором рішення мають бути законними та мотивованими. Допит свідків це і є процесуальними діями, а тому як підозрюваний, так і захисник підозрюваного мають право брати участь у проведенні процесуальних дій, ставити запитання, подавати зауваження, тощо. Свідки, про які йде мова, не с свідками тільки обвинувачення, вони ж є і свідками сторони захисту. А тому, така відмова в допиті свідків саме за участю сторони захисту, позбавляє можливості ставити додаткові питання для з`ясовування всіх обставини справи.

ОСОБА_2 до суду не прибув, захисник вважала що можна проводити розгляд скарги за відсутності її підзахисного.

Прокурор та слідчий до суду не прибули, причини неприбуття не повідомили.

Захисник ОСОБА_3 підтримала скаргу та її обґрунтування. Пояснила, що найбільше значення має допит свідка ОСОБА_5 , так як саме на його показах побудована підозра. Вона вважає, що може бути присутня при допиті свідка, так як це має суттєве значення для встановлення обґрунтованості підозри. Присутність необхідна для того, щоб задати додаткові питання, якщо буде така необхідність. В КПК України не передбачено можливості участі при допиті свідка захисника підозрюваного, проте це слідча дія і засіб доказування, тому вважає що може бути присутня при допиті свідків.

Відповідно ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

12 квітня 2023 року адвокат ОСОБА_3 подала слідчому клопотання про проведення допиту свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за участю захисника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 та вказала питання, які необхідно з`ясувати при допиті.

15 квітня 2024 року заст. начальника СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській ОСОБА_8 винесла ухвалу, про часткову відмову в задоволенні клопотання, якою відмовила в задоволенні клопотання адвоката в частині участі під час допиту свідків. При цьому вказала, що чинним КПК України не передбачено здійснення допиту свідків обвинувачення в присутності захисника підозрюваного.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

КПК України не визначає можливості на стадії досудового слідства участі адвоката підозрюваного при допиті свідків.

За таких обставин, слідчий суддя, діючи в межах повноважень та в порядку визначеному КПК України не вбачає підстав для задоволення скарги захисника.

Такий висновок слідчого судді ґрунтується на тому, що орган досудового розслідування має діяти лише у спосіб передбачений законом, а у випадку відсутності в КПК України такої дії як участь адвоката підозрюваного у допиті свідків, слідчий не уповноважений допускати такого адвоката до участі у допиті.

За таких обставин скарга адвоката ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 303-304, 306, 307 КПК України,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову про відмову в задоволенні клопотаннявідмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1