ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/8537/24
провадження № 1-кс/753/1411/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" квітня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу

ВСТАНОВИВ:

28.04.2024 адвокатом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , в системі «Електронний суд» сформовано клопотання про зміну запобіжного заходу, яке було зареєстровано в загальній канцелярії Дарницького районного суду м. Києва 29.04.2024.

Вказане клопотання обгрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.03.2024 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 . Станом на день подання даного клопотання до суду, після спливу більш ніж місяця з моменту початку досудового розслідування, вина ОСОБА_3 у інкримінованому злочині не доведена, жодної слідчої дії з підозрюваним не проведено. При цьому, встановлено, що потерпілий претензій до підозрюваного не має, інші підозрювані вказали, що ОСОБА_3 не наносив тілесні ушкодження потерпілому та не утримував його проти його волі. Основною метою застосування запобіжного заходу відповідно до ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам: - переховуватись від органів досудового розслідування та суду; - незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні; - вчинити інше правопорушення. Однак, важливо зазначити, що ОСОБА_3 жодних дій з метою ухилення від слідства не вчиняв, не переховувався до моменту свого фактичного затримання в залі суду, знаходився постійно за місцем свого проживання, тричі з`являвся за викликами слідчого, що в свою чергу повністю виключає ризик переховування від органів слідства та суду. Окрім того, варто зазначити, що ОСОБА_3 не збирається та не збирався впливати на свідків та потерпілого, як і не вчиняв жодних спроб для спілкування з ними чи впливу на них. Щодо заявленого прокурором ризику, що ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення варто зауважити, що останній не вчиняв жодних дій із застосуванням фізичного чи психологічного насильства, що підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування, а відтак вказаний ризик не знаходить свого підтвердження. Також захисник підозрюваного наголосила, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки та позитивно характеризується як за місцем своєї реєстрації так і за фактичним місцем свого проживання. Враховуючи викладене, а також враховуючи те, що ОСОБА_3 не вчиняв насильницьких дій, не наносив тілесні ушкодження, самостійно відмовився від вчинення злочину, покинувши автомобіль, виконував усі вказівки прокурора та суду до винесення ухвали про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , прохає суд змінити застосований раніше запобіжний захід відносно останнього у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід у вигляді застави або цілодобового домашнього арешту з покладенням відповідних процесуальних обов`язків.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 29.04.2024, дану справу визначено за слідчим суддею ОСОБА_1 .

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про його повернення особі, яка його подала.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України) підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Положеннями ч. 3 ст. 201 КПК України визначено, що до клопотання мають бути додані: - копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; - перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; - підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

За приписами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Згідно ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За нормою ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Підозрюваному, обвинуваченому вручається пам`ятка про його процесуальні права та обов`язки одночасно з їх повідомленням особою, яка здійснює таке повідомлення (ч. 8 ст. 42 КПК України).

Згідно ст. 42 КПК України підозрюваний має право, зокрема, збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази, заявляти відводи та клопотання.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та додані до нього документи зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь-які відомості щодо кримінального провадження у якому ОСОБА_3 має статус підозрюваного. Також варто зазначити, що у змісті даного клопотання адвокат ОСОБА_2 посилається на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28.03.2024, якою відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, при цьому, вказана ухвала суду в матеріалах даної справи відсутня.

ОСОБА_2 на підтвердження своїх доводів, викладених у клопотанні про зміну запобіжного заходу, надала суду: копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги; копію договору найму (оренди) квартири від 08.12.2023; копію акту прийому-передачі житлового приміщення; копію картки платника податків на ім`я ОСОБА_5 ; копію паспорту ОСОБА_5 ; копію довідки про реєстрацію особи громадянином України № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 ; копію свідоцтва про народження; копію витягу з реєстру територіальної громади від 22.02.2023; копію свідоцтва про шлюб; копію паспорту ОСОБА_3 ; копію заяви про звернення до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Таким чином, з наведеного вище вбачається, що суд позбавлений можливості встановити: чи наявне кримінальне провадження в рамках якого ОСОБА_3 оголошено про підозру; чи взагалі являється ОСОБА_3 підозрюваним; чи обирався до ОСОБА_3 будь-який запобіжний захід.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження; не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства » від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя дійшов висновку про повернення даного клопотання ОСОБА_2 , при цьому, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що повернення клопотання про зміну запобіжного заходу не позбавляють особу права, в порядку передбаченому КПК України, усунути зазначені недоліки, які потягли за собою повернення клопотання та повторно звернутись до суду першої інстанції з порушенням питання про зміну запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 201 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу - повернути особі, яка його подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1