СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3867/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши вимоги ст. 171 КПК України, за клопотанням слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001056 від 12.12.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

03.06.2024 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001056 від 12.12.2023 року.

Перевіривши дане клопотання вимогам ст. 171 КПК України, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення його прокурору для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У ч. 1, 2 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, слідчим до клопотання не додано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 7 ст. 132 КПК України до клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Слідчим до клопотання додано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, однак вказаний витяг не засвідчено, що позбавляє слідчого суддю можливості пересвідчитися в ідентичності цього документа, в той час, як інформація, що в ньому міститься, має суттєве значення під час розгляду клопотання цієї категорії та може істотно вплинути на висновки слідчого судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170 - 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001056 від 12.12.2023 року, - повернути прокурору Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Встановити прокурору Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 строк у 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1