Справа № 404/3888/24
Номер провадження 1-кс/404/1540/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2024 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю скаржника - адвоката ОСОБА_3 розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в місті Кропивницькому скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягаєу невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просила:

- зобов`язати уповноважену особу Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у м. Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом вчинення головою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 , суддею вищевказаного суду ОСОБА_6 та керівником апарату вищевказаного суду злочину, передбаченого ч. 2 ст. 376-1 КК України.

На обґрунтування скарги зазначено, що 17.04.2024 року адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 звернулась до Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у м. Миколаєві з повідомленням про вчинення кримінального правопорушеннями передбаченого ч. 2 ст. 376-1 КК України головою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_5 , суддею ОСОБА_6 та керівником апарату вказаного суду.

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебувають матеріали кримінального провадження №0000408 від 04.08.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 КК України.

17.04.2024 року, під час підготовчого судового засідання стороною захисту заявлено клопотання відповідно до ч.4 ст.315 КПК України, а саме щодо розгляду кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 колегіально, а саме судом у складі трьох суддів.

Ухвалою від 17.04.2024 року справа 390/760/24, головуючим суддею ОСОБА_6 вищевказане клопотання задоволено та передано матеріали справи для здійснення автоматизованого розподілу.

Так, згідно звіту про автоматичне визначення слідчого судді у справі 390/900/24 від 17.04.2024 року 10:43:52.652, встановлено, що кількість суддів, яких визначено на поточну спеціалізацію: 3, а саме ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Однак, згідно вищевказаного звіту встановлено, що ОСОБА_5 згідно табелю перебуває на навчанні, ОСОБА_6 виключено згідно табелю (заборона призначення перед «Відпустка 14 і більше днів»).

Таким чином, на момент оголошення суддею ОСОБА_6 ухвали про розгляд справи колегіально та передачі справи для здійснення автоматизованого розподілу, в системі розподілу було включено лише одного суддю.

Однак в подальшому, діючи умисно з метою внесення неправдивих відомостей до автоматизованої системи, що функціонує в суді, в рамках справи 390/760/24 відносно ОСОБА_4 судді та керівник апарату суду вчинили наступні дії.

Відповідно до відомостей «Звіту про неможливість розподілу справи між суддями» від 17.04.2024 року (час - 13:15:38.323) суддя ОСОБА_5 була виключена з вибору учасників колегії у зв`язку з навчанням (зайнятість згідно табелю). Оскільки станом на 17.04.2024 року о 10 год. 43 хв. до автоматизованої системи було внесено електронний примірник наказу про перебування судді ОСОБА_5 на навчанні. І який відповідно до 13.15.38 не був скасований.

Однак, 17.04.2024 року вже через 3 (три) хвилини, о 13:18:48.578 згідно «Звіту про автоматизованого визначення складу колегії суддів» від 17.04.2024 суддя ОСОБА_5 , була включена до автоматизованого розподілу та визначення складу колегії суддів для розгляду справи №390/760/24, відносно ОСОБА_4 .

Вказані дії вчинені умисно у співучасті головою суду ОСОБА_5 ,яка з метою втручання до автоматизованої системи, що функціонує в суді, скасувала наказ про відрядження на навчання, а керівник апарату суду безпосередньо вчинив внесеннянеправдивих відомостей до автоматизованої системи, що функціонує в суді з метою прискореного розподілу справи 390/900/24 всупереч вимогам законодавства в той же день.

Адвокат ОСОБА_3 вимоги скарги підтримала, вказала на наявність підстав для її задоволення.

З посиланням на ч. 4 ст. 214 КПК України вказала, що уповноважені службові особи ТУ ДБР мали б внести відомості до ЄРДР в будь-якому випадку, провести досудове розслідування, дати оцінку доказам, які надав заявник та прийняти відповідне процесуальне рішення.

Слідчий про час та місце розгляду скарги повідомлений належний чином, в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду направив лист - відповідь адресований адвокату ОСОБА_8 (№2439зкп/мк/16-06-1087/24 від 26.04.2024 року) відповідно до якого відомості по її заяві про вчинення кримінального правопорушення не внесені у зв`язку з відсутністю для цього підстав.

Прокурор про час та місце розгляду скарги повідомлений, в судове засідання не з`явився.

Заслухавши пояснення скаржника, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається зі змісту скарги та доданих до неї документів, заявник оскаржує бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 щодо можливих неправомірних дій окремих суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області та керівника апарату.

Керівник третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_9 листом від 26.04.2024 року надав відповідь адвокату на її звернення про вчинення кримінального правопорушення.

Так, по тексту вищевказаного листа зазначено з посиланням на ч.4 ст. 216 КПК України, що розподіл судових справ здійснюється в суді уповноваженою особою апарату суду, а не суддями чи головою відповідного суду, здійснення досудового розслідування щодо якої не відноситься до компетенції слідчих органів ДБР.

Згідно із ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і судове слідство) є, окрім інших, слідчі підрозділи органів Державного бюро розслідувань.

Правові основи організації та діяльності ДБР визначені ЗУ «Про Державне бюро розслідувань».

Згідно зі ст. 1 ЗУ Про Державне бюро розслідувань» Державне бюро розслідувань» є державним правоохоронним органом, на який покладається завдання щодо запобігання, виявлення, припинення, розкриття та розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до його компетенції.

З урахуванням приписів ч. 4 ст. 216 КПК України слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, перелік яких, а також перелік осіб, які їх вчинили, визначено п.п.1-3 ч. 4 ст. 216 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 216 КПК України Слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень:

1) вчинених Президентом України, повноваження якого припинено, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, народним депутатом України, Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини, Директором Національного антикорупційного бюро України, Директором Бюро економічної безпеки України, Генеральним прокурором, його першим заступником та заступником, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України, суддею, працівником правоохоронного органу, особою, посада якої належить до категорії "А", крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності Національного антикорупційного бюро України згідно з частиною п`ятою цієї статті;

2) вчинених службовими особами Національного антикорупційного бюро України, заступником Генерального прокурора - керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури або іншими прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності детективів підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України згідно з частиною п`ятою цієї статті;

3) проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), крім кримінальних правопорушень, передбачених статтею 422 Кримінального кодексу України.

У відповідності до п. 1.3.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 25 від 02.04.2015 (далі - Положення) Положення визначає порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах загальної юрисдикції (далі - автоматизована система), яка забезпечує: реєстрацію вхідної та вихідної кореспонденції, в тому числі судових справ, етапів їх руху: об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження).

Відповідно до п. 2.1.5. Положення, персональну відповідальність за забезпечення належної організації функціонування автоматизованої системи в суді несе керівник апарату суду, а за забезпечення її належного технічного функціонування - технічний адміністратор.

Пунктом 2.1.2. вказаного Положення визначено, що користувачі автоматизованої системи відповідно до своїх прав вносять до бази даних автоматизованої системи передбачену цим Положенням інформацію.

При цьому, відповідно до п. 1.2.1. Положення, користувач автоматизованої системи - суддя, помічник судні, працівник апарату суду, технічний адміністратор (на підставі наказу керівника апарату суду).

Згідно пункту 2.3.23. Положення, якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Разом з тим, відповідно до п. 2.3.1. розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Враховуючи вищевикладене, в своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення адвокат ОСОБА_3 помилково вказує на суб`єктів вчинення злочину - суддів, голову Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, зважаючи на те, що персональну відповідальність за забезпечення належної організації функціонування автоматизованої системи в суді несе керівник апарату суду, а за забезпечення її належного технічного функціонування - технічний адміністратор.

Зі змісту заяви скаржника від 17.04.2024 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєвіпро вчинення кримінального правопорушення саме суддями означеного суду та з наявних матеріалів скарги не вбачається достатніх об`єктивних вагомих обставин вчинення будь-яких кримінальних правопорушень суб`єктами, підслідність яких визначена за ТУ ДБР.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя погоджується з доводами керівника третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, означені в листі від 26.04.2024 року, що відомості до ЄРДР по заяві адвоката ОСОБА_3 не можуть бути внесені до ЄРДР, у зв`язку з відсутністю підстав вважати про вчинення кримінального правопорушення саме суддями означеного суду.

Крім того, заявнику цілком правомірно роз`яснено з посиланням на положення ст.ст. 214, 216 КПК України - можливість звернення з відповідною заявою до уповноваженого правоохоронного органу щодо вчинення кримінального правопорушення окремими службовими особами апарату зазначеного суду.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань та ст. 216 КПК України, відповідно до якої визначається підслідність органів на здійснення досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відтак слідчий суддя вважає повністю необґрунтованими твердження скаржника про вчинення суддями та головою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області кримінального правопорушення, оскільки із змісту скарги вбачається виключно намагання скаржника ініціювати кримінальне провадження щодо суддів, які не вправі вирішувати питання авторозподілу справ, що належить до виключної компетенції керівника апарату та інших працівників апарату суду.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні скарги слід відмовити.

Щодо доводів адвоката, що уповноважені службові особи ТУ ДБР в будь-якому випадку мали б внести відомості до ЄРДР, провести досудове розслідування, дати оцінку доказам, які надав заявник та прийняти відповідне процесуальне рішення, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви.

В постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №347/1400/18 (провадження №51-2890км22) зазначено, що слідчий (прокурор) після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відтак, керівником відповідного ТУ ДБР цілком правильно проведено перевірку заяви адвоката ОСОБА_3 на наявність/відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР до прийняття рішення про початок досудового розслідування.

Також, з аналізу змісту заяви та скарги вбачається, що звернення з заявою про вчинення кримінального правопорушення є ніщо інше, як незгода зі складом обраної колегії, оскільки скасування наказу про відпустку та навчання суддів жодним чином не свідчить про втручання в авторозподіл справ в суді, навпаки вказує на правильні дії керівництва направлені на створення колегії з метою початку найскорішого розгляду вказаного обвинувального акту.

В будь-якому випадку, система авто розподілу справ визначила лише трьох суддів, які можуть здійснювати колегіальний розгляд кримінального провадження, таким чином лише за цієї кількості суддів - відсутній сенс втручання в систему для відбору конкретних суддів.

Крім цього, слідчий суддя, вважає за необхідне роз`яснити, що в разі розслідування кримінального правопорушення відносно фактів означених скаржником у заяві про вчинення злочину буде виявлено факти втручання саме суддів в систему авторозподілу шляхом тиску на керівника апарату суду та інших працівників апарату суду, ніщо не заважає змінити підслідність провадження на ТУ ДБР.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягаєу невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1