Справа № 953/5352/22
н/п 1-кс/953/3641/24
"20" травня 2024 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
Представник власника майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неприбуття не повідомив.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядається не пізніше трьох днів після його надходження до суду, а неявка учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі заявника та слідчого, для не порушення строків розгляду клопотання.
Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання встановив таке.
Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Положеннями ч. 2 ст. 132 КПК України встановлено, усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.
Відповідно до положень КПК України судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.
Розгляд клопотання про скасування арешту майна регламентовано ст. 174 КПК України.
Так, вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
З аналізу викладеного слідує, що клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Як вбачається з інформації, наявної в Єдиному державному реєстрі судових рішень за результатами пошуку «№ справи 953/5352/22», 29 вересня 2022 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова накладений арешт на тимчасово вилучене 26 вересня 2022 року під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , майно, у тому числі на: печатку «Для довідок. Виконавчий комітет Балаклійської міської ради Харківської області. Волохово-Ярський старостинський округ»; печатку-гербову «Балаклійська міська рада Харківської області. Волохово-Ярський старостинський округ»; квадратну печатку «Виконавчий комітет Балаклійської міської ради Харківської області. Місце регістрації»; квадратну печатку «Виконавчий комітет Волохово-Ярської сільскої ради Чугуївського району, Харківської області. Місце проживання зареєстровано за адресою».
Окрім того, з інформації, наявної в Єдиному державному реєстрі судових рішень за результатами пошуку «пошук за контекстом - ОСОБА_5 » слідує, що 22 березня 2024 року Балаклійським районним судом Харківської області ухвалений вирок, яким ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України та призначено покарання у виді позбавлення права обіймати посади в органах державної влади, державного управління, місцевого самоврядування, правоохоронних органах, судах, юридичних особах публічного права, органах, що надають публічні послуги на строк 10 (десять) років.
Вимогами ст. 169 КПК України передбачено, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; у разі скасування арешту; за вироком суду в кримінальному провадженні щодо кримінального проступку.
Положеннями ч. 4 ст. 174 КПК України встановлено, що суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Як вбачається зі змісту резолютивної частини вироку Балаклійського районного суду Харківської області від 22 березня 2024 року питання щодо арешту майна вилученого 26 вересня 2022 року під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , у цьому кримінальному провадженні не вирішувалось.
Відповідно до положень п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати такі питання: інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.
При цьому суд роз`яснює заявнику право звернутися до суду у порядку, передбаченому ст. 537 КПК України з відповідним клопотанням.
За наведених обставин слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання як такого, що не ґрунтується на вимогах закону.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1