ПРИМОРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ1
УХВАЛА

21 травня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі колегії суддів:

головуючий суддя ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

представника потерпілої ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8

обвинуваченого ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання необхідності розпочинати з початку судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000239від 29.01.2017року за обвинуваченням ОСОБА_9 , у скоєнні злочинів, передбачених ч.3 ст. 15, ч.1 ст. 115, ч.1 ст.121, ч.1 ст. 263-1, ч.1 ст. 263 КК України, -

встановив:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває кримінальне провадження №0000239від 29.01.2017року за обвинуваченням ОСОБА_9 , у скоєнні злочинів, передбачених ч.3 ст. 15, ч.1 ст. 115, ч.1 ст.121, ч.1 ст. 263-1, ч.1 ст. 263 КК України.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що справа перебувала в провадженні головуючого судді ОСОБА_10 , якого Рішенням Вищої ради правосуддя № 1014/0/15-23 від 31.10.2023 року звільнено з посади судді Приморського районного суду міста Одеси у зв`язку з поданням заяви про відставку.

07.11.2023 року АСДС Приморського районного суду м. Одеси згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.11.2023 року, проведеного на підставі розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2023 року № 787/23, головуючим у справі за обвинуваченням ОСОБА_9 , у скоєнні злочинів, передбачених ч.3 ст. 15, ч.1 ст. 115, ч.1 ст.121, ч.1 ст. 263-1, ч.1 ст. 263 КК України, визначено суддю ОСОБА_1 у складі колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Потерпіла ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Водночас її представник повідомила, що потерпіла не може брати участь у розгляді справи за станом здоров`я, у зв`язку з чим, суд заслухавши думку учасників провадження, а також враховуючи узгоджену позицію між потерпілою та її представником, вважає за можливе провести засідання за відсутності потерпілої ОСОБА_7 .

Потерпілий ОСОБА_11 в судове засідання не з`явився, при цьому про дату, час та місце проведення судового провадження неодноразово викликався судом у встановленому законом порядку за наявними в розпорядженні суду контактами, які надані стороною обвинувачення. Окрім того на офіційному сайті Судової влади України за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 були розміщені відомості про дату та час розгляду справи за обвинуваченням ОСОБА_9 . Водночас, наявний в матеріалах кримінального провадження мобільний телефон потерпілого знаходиться не в мережі, а судові виклики повертаються до суду у зв`язку з відсутністю адресата. Таким чином, з урахуванням того, що судом вичерпані всі процесуальні можливості задля виклику потерпілого у судове засідання, а також враховуючи, що справа на розгляді в суді знаходиться досить тривалий час, суд дійшов висновку про можливість проведення судового засідання без участі потерпілого.

Окрім того, слід констатувати, що недобросовісна поведінка потерпілого, яка виражається у неявках до суду та відсутністю його цікавості про хід цієї справи, та відкладення судових засідань з цих причин, може призвести до необґрунтованого затягування судового провадження у цій справі.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, суд вважає, що були створені всі умови для реалізації права потерпілого на доступ до правосуддя, та приймаючи до уваги те, що потерпілий неодноразово викликався судом у встановленому КПК порядку, але в суд від дня надходження даного кримінального провадження у провадження судді ОСОБА_1 до суду не з`являвся, суд оцінює таку поведінку ОСОБА_12 , як небажання особисто прийняти участь в розгляді справи в суді.

При обговоренні питання щодо необхідності розпочинати судовий розгляду зазначеному кримінальному провадженні спочатку в судовому засіданні прокурор, а також представник потерпілої вважали за доцільне продовжити розгляд кримінального провадження та вважали недоцільним розпочинати проводити слухання справи спочатку, оскільки справа тривалий час перебуває на розгляді Приморського районного суду м. Одеси, а минулим складом суду (до заміни головуючого) проведений достатньо великий обсяг процесуальних дій.

Сторона захисту вважала за необхідне розпочати розгляд справи спочатку, оскільки захисник вважав наявною необхідність повторно допитати свідків та потерпілих, оскільки під час їх допиту судом він не приймав участь у справі як захисник.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, приходить наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 319 КПК України, у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог:

1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді;

2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді».

У ч. 2 цієї статті визначено, що суд своєю вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювались під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання вимог, передбачених п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 319 КПК України. У такому випадку докази, що були досліджені під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень. При цьому, суд має з`ясувати думку сторін кримінального провадження з цього приводу.

Аналогічна позиція наведена в постанові Кримінального касаційного суду Верховного Суду від 31 січня 2019 року у справі № 753/11563/14-к.

Вирішуючи питання можливості продовження розгляду зазначеного кримінального провадження, суд враховує наступне.

Принцип безпосередності дослідження доказів є основоположним для кримінального провадження, що передбачає можливість для сторін проводити допити свідків і експертів, а також досліджувати інші докази перед суддею, який прийматиме рішення.

У той же час суд зазначає, що ця вимога сформульована як принцип, яким має керуватися суд, приймаючи процесуальні рішення в конкретній ситуації, і засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах. В залежності від обставин цей принцип реалізується в різних формах, оскільки суд має узгоджувати його з іншими засадами кримінального процесу та/або легітимними інтересами суспільства чи окремих осіб.

Суд, серед іншого, має прийняти до уваги свій обов`язок створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 КПК), у тому числі свій обов`язок забезпечити розумний строк розгляду справи (частина 2 статті 28 КПК).

Суд відзначає, що до заміни судді судовий розгляд у цій справі триває з березня 2017 року, тобто вже 7 років, та за цей час було досліджено значний обсяг доказів, зокрема досліджено письмові докази, допитано потерпілого ОСОБА_11 , свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

Головуючий у справі суддя ОСОБА_1 ознайомлена з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згодна з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним дослідження письмових доказів та здійснення допиту потерпілого та свідків, що вже були проведені до її заміни.

При цьому, суд визнає необґрунтованими посилання сторони захисту, щодо необхідності повторного допиту свідків та потерпілого в зазначеному кримінальному провадженні через те, що на час їх допиту адвокат ОСОБА_6 не здійснював захист обвинуваченого ОСОБА_9 , та зауважує на тому, що захисник не позбавлений можливості ознайомитись із допитами свідків, потерпілого та в подальшому звернутись до суду із відповідним обґрунтованим клопотанням щодо повторного їх допиту.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги тривалий час судового провадження у справі, з 2017 року, значний обсяг проведених процесуальних дій (дослідження письмових доказів, допитів потерпілого, більшої частини свідків), суд дійшов висновку про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд спочатку та повторно здійснювати всі процесуальні дії, які вже здійснювались під час розгляду зазначеного кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 263-1, ч. 1 ст. 263 КК України до заміни головуючого судді ОСОБА_10 на головуючого суддю ОСОБА_1 .

Зазначене сприятиме дотриманню розумних строків розгляду кримінального провадження в суді, що відповідає вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод в контексті усталеної практики Європейського суду з прав людини (справи «Смірнова проти Росії» від 24 липня 2003 року, «Вітрук проти України» від 16 вересня 2010 року, «Юртаєв проти України» від 31 січня 2006 року).

Керуючись ст.ст. 319, 369-372, 376 КПК України, суд

постановив:

Визнати відсутньою необхідність розпочинати судовий розгляд спочатку та повторно здійснювати всі процесуальні дії, які вже здійснювались під час розгляду кримінального провадження №0000239від 29.01.2017року за обвинуваченням ОСОБА_9 , у скоєнні злочинів, передбачених ч.3 ст. 15, ч.1 ст. 115, ч.1 ст.121, ч.1 ст. 263-1, ч.1 ст. 263 КК України до заміни головуючого судді ОСОБА_10 на головуючого суддю ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Колегія суддів

Приморського районного суду м. Одеси

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

21.05.2024

Єдиний унікальний номер справи: №522/5942/17

Номер провадження № 1-кп/ 522/2163/24

Головуючий суддя ОСОБА_1