ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/191/20
провадження № 1-кс/753/1563/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0006650

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 10.01.2022 року у справі № № 753/191/20.

Перевіривши зазначене клопотання слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Перевірка клопотання на відповідність ст.174 КПК України передбачає встановлення того, що особа, яка звернулась з клопотанням, має право подавати таке клопотання.

Наявність чи відсутність права подавати клопотання є складовою відповідного процесуального статусу відповідного учасника кримінального провадження. У зв`язку з цим, для того щоб встановити чи має особа право подавати клопотання слідчий суддя має встановити процесуальний статус цієї особи на підставі доданих до клопотання документів.

Разом з тим, з поданого клопотання вбачається, що воно не підписано особою, яка його подала, що виключає можливість визначити чи є дійсними наміри особи оскаржувати ті чи інші дії.

Вказані обставини об`єктивно перешкоджають слідчому судді ідентифікувати особу, яка звертається з клопотанням.

Наведений недолік клопотання позбавляє слідчого судді можливості перевірити, що клопотання подала особа, яка має на це право, а також перевірити дійсне волевиявлення заявника на подання такого клопотання.

Беручи до уваги положення ч. 6 ст. 9 цього Кодексу, яка передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, та враховуючи загальні засади кримінального провадження, в даному випадку вважаю за необхідне зазначене клопотання повернути особі, яка його подала.

Керуючись ст.ст. 7, 9,170-174 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0006650 - повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1