Справа №295/7486/24
УХВАЛА

22.05.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника, захисника підозрюваного ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_6 у справі №295/7486/24 щодо розгляду клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_5 про відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого у кримінальному провадженні №0000212 від 22.12.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 4, 5 ст. 191 КК України,

в с т а н о в и в:

17.05.2024 прокурор Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира із клопотанням про відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000212 від 22.12.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 4, 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира від 17.05.2024, клопотання про відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_6

21.05.2024 захисник підозрюваного ОСОБА_4 подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду клопотання про відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_3 . Заява про відвід мотивована тим, що на розгляді Богунського районного суду м. Житомира знаходилась справа №295/7487/24 за клопотанням слідчого СВ відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області від 17.05.2024 про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000212 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Для розгляду вказаної справи відповідно до положень ст. 35 КПК України було визначено суддю Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_6 як слідчого суддю. Заявник вважає, що обидва наведені клопотання обґрунтовуються стороною обвинувачення одними і тими ж обставинами. Зокрема, обставинами повідомленої ОСОБА_3 16.05.2024 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 та 5 ст. 191 КК України, на підтвердження достовірності якої в обох випадках стороною обвинувачення було подано одні і ті ж самі докази з матеріалів кримінального провадження №0000212. Окрім того, сторона обвинувачення обґрунтовувала необхідність застосування обох заходів забезпечення до ОСОБА_3 в рамках досудового розслідування одного і того ж кримінального провадження №0000212 начебто наявністю в його діях одних і тих самих ризиків, передбачених статтями 157 та 177 КПК України, а саме необхідністю запобігання переховуванню підозрюваного від слідства та суду, впливу на свідків та інших осіб у провадженні, знищенню чи спотворенню речових доказів у провадженні, інше перешкоджання кримінальному провадженню та продовження злочинної діяльності. Заявник вказує, що за результатами розгляду клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000212 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках судової справи №295/7487/24 слідчим суддею Богунського районного суду м. Житомира було повністю взято до уваги та за основу, як такі, що на думку слідчого судді знайшли своє підтвердження, доводи, викладені у відповідному клопотанні, та постановлено ухвалу, якою повністю задоволено клопотання та застосовано до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому суддя повністю відкинув можливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, не взявши до уваги наявність у підозрюваного на утриманні трьох малолітніх дітей, а також батька та рідного брата, які є інвалідами 2-ї групи. Посилаючись на вказане, заявник вважає, що слідчий суддя Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_6 , в рамках судової справи №295/7487/24, взявши за основу виключно докази, надані стороною обвинувачення, вже дійшов висновків щодо обставин, які суд, дотримуючись принципів об`єктивності, безсторонності та неупередженості, має в свою чергу також перевірити та встановити їх підтвердження чи не підтвердження в рамках судової справи №295/7486/24, що виключає участь наведеного складу суду у розгляді даної справи, для забезпечення його неупередженості та об`єктивності в рамках даної судової справи.

Заявник ОСОБА_4 у судовому засіданні заяву про відвід підтримав, наголосивши на тому, що суд має забезпечити розгляд клопотання прокурора безстороннім та неупередженим судом, а з огляду на те, що слідчим суддею ОСОБА_6 в межах даного кримінального провадження уже розглядалось клопотання про застосування запобіжного заходу та за поданими матеріалами кримінального провадження уже зроблено висновки як щодо обгрунтованості підозри ОСОБА_3 , так і щодо наявності ризиків, які є підставою для застосування запобіжного заходу, то слідчого суддю ОСОБА_6 вже не можна вважати безстороннім та неупередженим судом. При цьому, заявник зауважує, що обставини, які є підставою для застосування запобіжного заходу є аналогічними тим обставинам, які потребують встановлення слідчим суддею при розгляді даної справи, за змістом статей 157 та 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні заяву свого захисника про відвід слідчого судді ОСОБА_6 підтримав, при цьому, додав, що вважає необ`єктивним та несправедливим розгляд слідчим суддею ОСОБА_6 клопотання слідчого, погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу щодо нього, а також вбачає проявом упередженості щодо нього дії слідчого судді ОСОБА_6 при розгляді даної справи, оскільки слідчим суддею було задоволено клопотання невідомих осіб, які не є учасниками кримінального провадження щодо долучення до матеріалів справи документів. Заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_6 у даній справі підозрюваний просить задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні проти заяви про відвід слідчого судді заперечила, вважає її необгрунтованою та просить відмовити у її задоволенні. Щодо доводів заявника про ідентичність додатків до клопотання слідчого (за погодженням прокурора) про застосування запобіжного заходу та до її клопотання про відсторонення підозрюваного від займаної посади прокурор зазначила, що дійсно, в основному додані до вказаних клопотань матеріали кримінального провадження співпадають, проте, заперечила стосовно ідентичності вказаних клопотань та досліджуваних у ході їх розгляду обставин. Прокурор вважає, що розгляд одним слідчим суддею кількох клопотань у одному кримінальному провадженні не суперечить приписам КПК України та вважає доводи заявника щодо упередженості та небезсторонності слідчого судді у справі повністю безпідставними.

Дослідивши заяву про відвід та матеріали справи, які такої заяви стосуються, заслухавши присутніх в засіданні учасників кримінального провадження, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, з огляду на таке.

Стаття 75 КПК України визначає обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, так, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно зі ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Як визначено у п.2.5 другого показнику «Об`єктивність» Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Нижче наведені приклади таких випадків: у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається; раніше при розгляді цього самого предмета спору суддя виступав як адвокат чи долучався до справи як важливий свідок; суддя чи члени його родини матеріально зацікавлені в рішенні у відповідній справі.

Практика Європейського суду з прав людини орієнтує, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24.02.1993, серія A, №255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), заява №33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10.06.1996, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення у справі Веттштайна (Wettstein)).

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_4 , підставами для відводу слідчого судді ОСОБА_6 є те, що ним було постановлено ухвалу від 17.05.2024 у справі №295/7487/24 про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та у ході вирішення питання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею ОСОБА_6 були оцінені доводи сторони обвинувачення щодо підстав для застосування запобіжного заходу, які є аналогічні мотивам клопотання про відсторонення підозрюваного від посади, та слідчим суддею зроблені по ним висновки, які, на переконання сторони захисту, зроблені без врахування доводів захисту. Зазначені обставини, на думку захисника, є такими, що викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності слідчого судді ОСОБА_6 при розгляді клопотання про відсторонення підозрюваного від посади.

Нормами ч. 3 ст. 35 КПК України встановлено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Суд зауважує, що участь одного слідчого судді у розгляді кількох клопотань дізнавача, слідчого чи прокурора у межах одного кримінального провадження, відтак і за наявними матеріалами одного кримінального провадження та за їх оцінкою відповідно до змісту, мети і завдань заявлених клопотань, нормам КПК України не суперечить.

При цьому, з приводу доводів заявника про ідентичність обставин, які потребують дослідження і встановлення як в ході розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, так і під час розгляду клопотання про відсторонення від посади, за змістом статей 157 та 177 КПК України, суд бере до уваги, що і відсторонення від посади, і запобіжні заходи, є різними видами заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до п.4, п.9 ч.2 ст.131 КПК України.

У відповідності до ч.3 ст.132 КПК України, яка визначає загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Главою 14 Розділу ІІ КПК України визначено порядок і підстави застосування відсторонення від посади, зокрема, у статті 157 КПК України (ч.1, ч.2), щодо вирішення питання про відсторонення від посади вказано: слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя, суд зобов`язаний врахувати такі обставини: 1) правову підставу для відсторонення від посади; 2) достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) наслідки відсторонення від посади для інших осіб.

Положення про запобіжні заходи встановлені Главою 18 КПК України; статтею 177 КПК України визначено мету і підстави застосування запобіжних заходів - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Таким чином, дослідивши зміст наведених положень КПК України, у тому числі ст.157, 177 КПК України, на які неодноразово посилався заявник, суд виходить з того, що спільним у справах за клопотанням про відсторонення від посади та за клопотанням про застосування запобіжного заходу є визначені у ч.3 ст.132 КПК України загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, і обставина обґрунтованості підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проте, враховуючи, що за змістом ч.3 ст.132 КПК України, навіть вказана обставина оцінюється слідчим суддею на предмет ступеню тяжкості як підстави для застосування конкретного заходу забезпечення кримінального провадження, при цьому, з урахуванням потреб досудового розслідування, ступіню втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні та виходячи із можливості забезпечення мети звернення із відповідним клопотанням, тому доводи заявника про те, що є аналогічними ці клопотання та/або обставини, які має дослідити і встановити слідчий суддя суд при їх розгляді, є безпідставними.

Відтак, вважати слідчого суддю упередженим щодо вирішення клопотання про відсторонення від посади внаслідок розгляду ним та оцінки питання обгрунтованості попередньо заявленого у цьому кримінальному провадженні стосовно підозрюваного клопотання про застосування запобіжного заходу - підстав не вбачається.

Слід зазначити також, що всупереч доводам заявника, не є застосовними у даному випадку приписи щодо недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні, які визначені ст.76 КПК України. Так, за вказаною нормою закону, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції. Отже, приписи наведеної статті 76 КПК України не містять у своєму переліку випадків розгляду слідчим суддею кількох заяв, клопотань, заявлених в межах одного кримінального провадження.

З доводів заявника, а також, підозрюваного, вбачається, що вони вважають необ`єктивними та упередженими рішення слідчого судді - і постановлену слідчим суддею ухвалу за наслідками розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, і рішення щодо долучення до матеріалів справи документів під час розгляду даної справи.

Слід зазначити, що у випадку незгоди з певними рішеннями слідчого судді учасник провадження вправі оскаржити таке рішення в апеляційному порядку, у разі передбачення такої можливості КПК України, як щодо ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу, або ж навести свої заперечення щодо конкретного процесуального рішення слідчого судді під час розгляду клопотання про відсторонення від посади в апеляційній скарзі у разі подання останньої на ухвалу за наслідками розгляду такого клопотання по суті.

Проте, сама по собі незгода заявника з конкретним процесуальним рішенням слідчого судді не може свідчити про упередженість й необ`єктивність судді та бути підставою для відводу.

Подібні висновки на кшталт того, що незгода з процесуальними рішеннями судді не може свідчити про упередженість й необ`єктивність судді та бути підставою для відводу, були відображені і в ряді рішень Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, зокрема у постанові від 23.01.2020 по справі №335/3479/13-к, ухвалі від 18.02.2020 по справі №202/4467/14-к.

Доводи захисника та підозрюваного про те, що при постановленні ухвали про застосування до ОСОБА_3 запобіжного захисту слідчим суддею ОСОБА_6 не були враховані аргументи захисту, є виключно їх суб`єктивними міркуваннями, що не свідчать про реальну упередженість, необ`єктивність та небезсторонність слідчого судді, і, як наслідок, не тягнуть за собою усунення останнього від розгляду клопотання у даній справі.

Наявність підстав, за яких можуть виникнути сумніви в неупередженості, об`єктивності та безсторонності слідчого судді ОСОБА_6 , будь- якими доказами не підтверджено та судом не встановлено.

Водночас, із встановлених судом обставин не вбачається здійснення слідчим суддею ОСОБА_6 певних дій чи висловлювань, які свідчили б про його необ`єктивність чи упередженість по відношенню до сторони захисту. Той факт, що заявник внаслідок суб`єктивних міркувань сумнівається в неупередженості слідчого судді, не свідчить про реальну упередженість та необ`єктивність останнього, тому не є підставою для його усунення від розгляду клопотання.

При цьому, у заяві про відвід не наведено будь-яких інших об`єктивних відомостей про прояв з боку слідчого судді упередженого ставлення до підозрюваного чи його захисника, не встановлено будь-яких зовнішніх проявів такого ставлення чи зафіксовано таку його поведінку, які можна було б трактувати як упереджені.

З урахуванням викладеного, оцінивши доводи заяви ОСОБА_4 , беручи до уваги положення п.4 ч.1 ст.75 КПК України, суд доходить висновку, що заявлений відвід є безпідставним, заявник не навів доводів, які могли б бути підставою для сумніву у безсторонності, неупередженості та об`єктивності слідчого судді, а тому заява про відвід слідчого судді ОСОБА_6 у даній справі задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75-83, 376 КПК України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_6 у справі №295/7486/24 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1