СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2056/24
ун. № 759/5612/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000595, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

20.03.2024 р. адвокат ОСОБА_3 який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 на майно якої накладено арешт, звернувся до Святошинського районного суду м.Києва із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 16.02.2023 р. у справі №759/2360/23 на земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:5441 загальною площею 0,1009 га, власником якої є ОСОБА_4 . В обґрунтування клопотання вказує, що у накладенні арешту відпала потреба. ОСОБА_4 є добросовісним набувачем земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:5441, оскільки набула право власності на підставі договору купівлі-продажу від 28.09.2020 р., укладеного між нею та АТ «Універсалбанк». За понад два роки досудового розслідування не було доведено факту неправомірності набуття права власності на земельну ділянку та відсутність у ОСОБА_4 статусу підозрюваного чи іншого учасника кримінального провадження. Арешт земельної ділянки має наслідком обмеження права власності заявниці, яке не є співмірним із завданнями кримінального провадження. Окрім того, така земельна ділянка не містить жодних ознак речового доказу.

У судове засідання власник майна та його представник не з`явилися, просять здійснювати розгляд справи за їх відсутності, клопотання підтримують та просять задовольнити.

У судове засідання прокурор не з`явився, просить проводити розгляд справи без його участі, проти задоволення клопотання заперечує з підстав необхідності завершення земельно-технічної експертизи після проведення якої буде вирішено питання щодо скасування арешту.

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням та додатками до нього, матеріалами справи про накладення арешту №759/2360/23, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що СУ ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000595 від 20.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 року задоволено клопотання прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_5 та накладено арешт на земельні ділянки, в тому числі і на земельну ділянку з кадастровими номером :04:002:5441, що належить ОСОБА_4 .

Згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 та зареєстрованого в реєстрі за №909, ОСОБА_4 є власницею земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:5441, загальною площею 0,1009 га.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, на поточну дату ОСОБА_4 залишається власницею вказаної земельної ділянки.

Із наведеного слідує, що ОСОБА_4 є добросовісним набувачем земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:5441, загальною площею 0,1009 га, яка була нею придбана на підставі нотаріально посвідчених договорів купівлі-продажу. Вказаний договір не визнавався судом недійсним та ніким не оспорювався. Окрім того, ОСОБА_4 немає відношення до кримінального провадження №0000595, оскільки на час розгляду клопотання їй не повідомлено про підозру, вона не є учасником даного провадження та не має жодного статусу у ньому, не несе відповідальності за дії інших осіб, крім статусу третьої особи.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

У рішенні Європейського суду з прав людини справа "Будченко проти України" в розділі "Оцінка суду" встановлено: п. 40 "Суд нагадує, що найважливішою вимогою статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання органу влади у мирне володіння майном має бути законним. Цей принцип означає, що застосовні положення національного законодавства є достатньо доступними, чіткими та передбачуваними у їх застосуванні.

Європейський суд з прав людини неодноразово акцентував увагу на тому, що обмеження володіння майном повинно бути законним (рішення у справі "Іатрідіс проти Греції", заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22.09.94 року Series A N 296-A, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії" заява N 48191/99, п. п. 49-62, від 10.05.2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідність балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.82 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", п. п. 69 і 73, Series A N 52).

Позбавлення добросовісного власника майна, можливості розпоряджатися власністю, як захід забезпечення кримінального провадження, порушує право власності та суперечить ст. 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, у тому випадку, коли у кримінальному провадженні відсутні підстави, які б виправдовували втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення "справедливого балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи фізичної чи юридичної особи.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Необхідність подальшого арешту майна прокурором обґрунтована тим, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні триває земельно-технічна експертиза після проведення якої буде вирішено питання щодо скасування арешту.

Разом з тим, як вбачається з постанови слідчого ГУ НП у Київській області від 27.02.2024 р. про призначення земельно-технічної експертизи, земельна ділянка з кадастровим номером :04:002:5441, загальною площею 0,1009 га не значиться у переліку земельних ділянок щодо яких проводиться експертиза.

Таким чином, достатні підстави вважати, що продовжує існувати потреба у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, відсутні. У зв`язку із чим слідчий суддя вважає, що наявність арешту порушує законні права та інтереси ОСОБА_4 як добросовісного набувача та власника майна, щодо володіння, користування та розпорядження вказаною земельною ділянкою.

Керуючись статтями 7, 9, 22, 98, 170-174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000595, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт, який стосується земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:5441 загальною площею 0,1009 га, власником якої є ОСОБА_4 та який застосований ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 16.02.2023 р. у справі з ун.№759/2360/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1