Номер провадження 11-сс/816/86/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - бездіяльність слідчого, прокурора
УХВАЛА

Іменем України

10 квітня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 592/16676/23 за апеляційною скаргою представника заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 07.11.2023 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

установила:

У поданій апеляційній скарзі представник заявника ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу ОСОБА_8 в повному обсязі, оскільки слідчий суддя при розгляді скарги з`ясував наявність складу кримінального правопорушення, розглянув незаперечні докази вчинення злочину та всупереч вимогам КПК постановив ухвалу, якою відмовив у задоволенні скарги.

01.11.2023 до Ковпаківського районного суду м. Суми надійшла скарга ОСОБА_8 , в якій він просив зобов`язати начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення і розпочати досудове розслідування, згідно його заяви від 30.10.2023.

Ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 07.11.2023 відмовлено ОСОБА_8 в задоволенні його скарги. Своє рішення слідчий суддя суду першої інстанції умотивував тим, що заявник просить зобов`язати начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області внести відповідні відомості до ЄРДР, що не передбачено законом та оскаржує саме його бездіяльність, що не узгоджується із нормами КПК. Крім того, згідно ч. 4 ст. 216 КПК досудове розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівником правоохоронного органу, здійснюють слідчі органів державного бюро розслідувань.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, будь-яких клопотань до суду апеляційної інстанції не надавали, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити апеляційний розгляд кримінального провадження у відсутності сторін, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону (ст. 405 КПК).

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вказана вище апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Порядок кримінального провадження визначений законодавцем у ст. 1 КПК, згідно якої на території України цей порядок визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України, а завданнями кримінального провадження, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК). При цьому законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права; застосування закону про кримінальну відповідальність за аналогією заборонено; зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до КК та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 1, 4, 6 ст. 3 КК).

Судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим; законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК; вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення (ст. 370 КПК).

Згідно ст. 404 КПК, суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги, а згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 цього Кодексу на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. При цьому положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно якої підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Як убачається зі змісту скарги, ОСОБА_8 звернувся із заявою до посадової особи Сумського РУП ГУНП в Сумській області щодо внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення слідчим ОСОБА_9 , який зловживаючи службовим становищем не виконує рішення суду, а саме ухвали слідчих суддів Ковпаківського районного суду м. Суми від 06.10.2023 і від 16.10.2023 при здійсненні досудового розслідування кримінального провадження № 0002857 від 27.07.2023, які полягають в тому, щоб розглянути відповідні клопотання адвоката ОСОБА_10 в інтересах ОСОБА_8 та надати відповіді на них.

Оскільки зазначені відомості на підставі заяви станом на 01.11.2023 до ЄРДР внесені не були, то ОСОБА_8 звернувся до місцевого суду зі скаргою на бездіяльність начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР згідно його заяви.

Розглянувши скаргу та ухваливши рішення про відмову у її задоволенні, слідчий суддя суду першої інстанції цілком обґрунтовано дійшов висновку, що досудове розслідування кримінального правопорушення, вчиненого працівником правоохоронного органу здійснюють виключно слідчі органів державного бюро розслідувань згідно ст. 216 КПК, а начальник Сумського РУП ГУНП в Сумській області не є особою, яка процесуально відповідальна за внесення відомостей до ЄРДР слідчими Сумського РУП ГУНП в Сумській області.

Так, згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів ДБР; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Відповідно п. 1 ч. 4 ст. 216 КПК, слідчі органів бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування злочинів вчинених працівником правоохоронного органу, а згідно п. 1 ст. 5 ЗУ «Про державне бюро розслідувань» ДБР вирішує завдання із запобігання, виявлення, припинення, розкриття і розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів, крім випадків, коли ці злочини віднесено до підслідності детективів НАБУ.

ДБР почало здійснювати діяльність 27.11.2018, тому слідчі органи ГУНП в Сумській області втратили повноваження здійснювати досудове розслідування щодо злочинів вчинених працівниками правоохоронних органів та приймати у цих кримінальних провадженнях процесуальні рішення і здійснювати процесуальні дії. При цьому здійснення досудового розслідування слідчими поліції відносно працівників поліції щодо виконання ними службових обов`язків у межах одного органу ГУНП в Сумській області ставить під сумнів об`єктивність, неупередженість та безсторонність такого розслідування і напряму суперечить основним цілям і завданням/засадам кримінального провадження (ст. 2 і 7 КПК), задля яких насамперед і створено ДБР, а саме здійсненню правоохоронної діяльності з метою запобігання, виявлення, припинення, розкриття та розслідування злочинів відносно працівників правоохоронних органів.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді суду першої інстанції про те, що досудове розслідування кримінального правопорушення, вчиненого працівником правоохоронного органу, здійснюють слідчі органів державного бюро розслідувань. При цьому є слушними і висновки слідчого судді суду першої інстанції й про те, що начальник Сумського РУП ГУНП в Сумській області як службова особа правоохоронного органу не є тією особою, на яку кримінальним процесуальним законом можуть бути покладені обов`язки щодо безпосереднього внесення відомостей до ЄРДР, а ст. 303 КПК містить вичерпний перелік випадків і суб`єктів, рішення, дії чи бездіяльність яких можуть бути оскаржені під час досудового слідства до слідчого судді.

У зв`язку з цим, доводи апеляційної скарги є необґрунтованими і задоволенню не підлягають, так як вони не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження і вимогам кримінального процесуального закону.

Оскаржуване рішення слідчого судді суду першої інстанції є законним, обґрунтованим і належним чином умотивованим, внаслідок чого ухвала підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 07.11.2023 про відмову заявнику ОСОБА_11 у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР залишити без змін, а апеляційну скаргу його представника ОСОБА_6 на цю ухвалу без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4