Справа № 953/2540/23
№ провадження 1-кп/646/161/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2024 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

обвинувачених: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0003099 від 04.10.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28 , ч.4 ст.111-1 КК України,-

встановив:

Червонозаводський районний суд м.Харкова здійснює судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про проведення судової почеркознавчої експертизи. Прокурор просить поставити на вирішення експертам питання: «Чи виконаний рукописний текст та підпис у документі «Заявление юридического лица о постановке на учет / внесении изменений», який знаходиться в матеріалах справи, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .?» та доручити проведення експертизи експертам ЗЕС ІСТЕ СБУ в УСБУ в Харківській області.

Клопотання обґрунтовано тим, що під час допиту у судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_5 заявила, що не підписувала та не подавала до податкових органів окупаційної влади ніяких заяв. Разом з тим, у справі наявна вищевказана заява, яка заповнена від імені ОСОБА_5 . Ця заява містить підпис та дату у кінці тексту заяви. Тому проведення експертизи необхідне для встановлення наявності або відсутності факту виконання рукописного тексту у цій заяві та її підписання обвинуваченою ОСОБА_5 .

Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора, посилаючись на те, що сторона обвинувачення мала достатньо часу для проведення такої експертизи на стадії досудового розслідування, але з моменту вручення підозри провела дві чи три допити свідків, отримала відомості від ПНД та наркодиспансеру, продемонструвавши тим самим бездіяльність. При цьому однією з обставин, на які посилався захисник, заявляючи на стадії підготовчого провадження клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, було непроведення повного комплексу слідчих та процесуальних дій для отримання доказів винуватості або невинуватості обвинувачених. Подання такого клопотання на цій стадії процесу є намаганням добути додаткові докази, що свідчить про порушенням принципу змагальності. Прокурор клопоче про проведення почеркознавчої експертизи недопустимого доказу. Тому це є недоцільним з огляду на доктрину плоду отруйного дерева, а результати експертизи не можуть бути використані для доведення вини обвинувачених. Крім того, прокурор просить доручити проведення експертизи експертній установі в системі СБУ, що є неприпустимим, оскільки порушує принцип безсторонності та неупередженості, враховуючи що цей правоохоронний орган є стороною обвинувачення у цій справі.

Обвинувачені підтримали думку свого захисника.

Вислухавши сторони, дослідивши доводи клопотання прокурора та перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для призначення судової почеркознавчої експертизи.

Так, будучи допитана під час судового розгляду обвинувачена ОСОБА_5 пояснила, що не заповнювала рукописний текст та не ставила свій підпис у документі, складному російською мовою «Заявление юридического лица о постановке на учет / внесении изменений», який був досліджений у судовому засіданні та в якому містяться відомості щодо Фермерського господарства «Вільховатка».

Суду не надано доказів того, що під час досудового розслідування прокурору або слідчому було відомо, що обвинувачена заперечує заповнення нею рукописного тексту та підписання вищевказаної заяви. Отже, суду не надано доказів того, що сторона обвинувачення не зібрала відповідних фактичних даних на спростування таких заперечень, що б свідчило про неналежне виконання стороною обвинувачення обов`язку зібрати докази.

Положеннями ст.22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Суд вважає помилковими доводи захисника про неможливість призначення почеркознавчої експертизи у разі залишення судом без задоволення клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору.

Як зазначив у постанові від 07.12.2022р. у справі №681/1033/20 Верховний Суд, повернення обвинувального акта не передбачає поновлення закінченого досудового розслідування. У чинному КПК законодавець відмовився від інституту додаткового розслідування, який існував за КПК 1960 року. У разі повернення судом обвинувального акта, який не відповідає вимогам КПК, повноваження прокурора обмежені лише усуненням недоліків цього обвинувального акта.

У цьому кримінальному провадженні суд залишив без задоволення клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору, не надаючи передчасних оцінок повноті досудового розслідування. Навіть у разі повернення обвинувального акту прокурору, сторона захисту не мала б права проводити будь-які слідчі та процесуальні дії з метою отримання нових доказів.

Також є помилковими доводи захисника про неможливість проведення почеркознавчої експертизи документу, який, на переконання сторони захисту, є недопустимим доказом.

Так, вищевказана заява не є очевидно недопустимим доказом. Оцінку цього доказу, у тому числі, на предмет його допустимості суд може надати лише після завершення судового розгляду на відповідній стадії.

Що стосується доводів захисника про неможливість доручення проведення експертизи експертній установі в системі СБУ, то у разі наявності сумнівів у неупередженості або безсторонності експерта сторони можуть заявити йому відвід за правилами ст.79 КПК України.

Те питання, з приводу якого прокурор просить призначити почеркознавчу експертизу, входить до предмету доказування у кримінальному провадженні та для його вирішення потрібні спеціальні знання.

Згідно з ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частиною першою статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Таким чином, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.242, 332, 369-372 КПК України, суд

ухвалив:

Задовольнити клопотання прокурора.

Призначити у кримінальному провадженні №0003099 від 04.10.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28 , ч.4 ст.111-1 КК України (справа №953/2540/23) судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання:

-Чи виконаний рукописний текст та підпис у документі «Заявление юридического лица о постановке на учет / внесении изменений», який знаходиться в матеріалах справи, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .?

Проведення експертизи доручити експертам ЗЕС ІСТЕ СБУ в УСБУ в Харківській області.

Експерту надати кримінальну справу №953/2540/23, у томі числі, долучений до матеріалів справи документ "Заявление юридического лица о постановке на учет / внесении изменений".

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову від виконання покладених на експертів обов`язків за ст. ст. 384, 385 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1