Справа №592/3545/22 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/221/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами
УХВАЛА

Іменем України

26 березня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 592/3545/22 за апеляційною скаргою засудженого ОСОБА_6 на ухвалу судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.06.2022 щодо повернення заяви про перегляд вироку суду за нововиявленими обставинами,

учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

установила:

У поданій апеляційній скарзі засуджений ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу судді.

15.06.2022 до Ковпаківського районного суду м. Суми надійшла заява ОСОБА_9 про перегляд вироку Великописарівського районного суду Сумської області від 10.01.2019 за нововиявленими обставинами, яка обґрунтована тим, що під час розгляду кримінального провадження не був допитаний свідок, показання якого мали суттєве значення.

Ухвалою судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.06.2022 заяву повернуто засудженому. Своє рішення суддя суду першої інстанції умотивував тим, що вирок, який просить переглянути ОСОБА_9 ухвалений Великописарівським районним судом Сумської області і заява про його перегляд за нововиявленими обставинами не підлягає розгляду Ковпаківським районним судом м. Суми, у зв`язку з чим заява підлягає поверненню особі, яка її подала на підставі ч. 3 ст. 464 КПК.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого судового рішення, доводи прокурора ОСОБА_7 про залишення судового рішення без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вказана вище апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК), а у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).

У кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими КПК (ч. 1 ст. 30 КПК), який (суд) зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 6 ст. 22 КПК).

Згідно ст. 370 КПК, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим; законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно ст. 94 КПК, вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, що надійшла до суду, передається судді, який визначається у порядку, встановленому ст. 35 КПК, та не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам ст. 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами. При цьому до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст. 462 КПК, застосовуються правила ч. 3 ст. 429 цього Кодексу. Копія ухвали невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами й усіма доданими до неї матеріалами, а відкривши кримінальне провадження за нововиявленими обставинами, суддя надсилає учасникам судового провадження копії ухвали про відкриття провадження, заяви про перегляд і призначає дату, час та місце судового засідання, про що повідомляє зазначених осіб (ч. 4 ст. 464 КПК).

Згідно ч. 3 ст. 429 КПК («Залишення касаційної скарги без руху або її повернення»), до якої відсилає норма ч. 3 ст. 464 цього Кодексу, касаційна скарга повертається, якщо: 1) особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк; 2) її подала особа, яка не має права подавати касаційну скаргу; 3) вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення касаційної скарги невідкладно надсилається особі, яка подала касаційну скаргу, разом з касаційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Таким чином, заява засудженого могла бути повернута суддею суду першої інстанції лише з урахуванням приписів п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК, а саме, у разі коли ОСОБА_9 не усунув недоліки своєї заяви про перегляд за нововиявленими обставинами, яку попередньо було залишено судом без руху, в установлений строк.

Разом з тим, суддя суду першої інстанції, отримавши заяву ОСОБА_9 про перегляд вироку за нововиявленими обставинами у порядку, передбаченому ст. 35 КПК, і встановивши, що вона не оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст. 462 КПК, не постановив ухвалу про залишення цієї заяви без руху, у якій повинен був би зазначити недоліки заяви і встановити ОСОБА_9 спочатку строк, необхідний для їх усунення, згідно положень ч. 1 ст. 429 КПК (до якої у свою чергу відсилає п. 1 ч. 3 цієї статті), а вже потім, у разі коли ОСОБА_9 не усунув би недоліки своєї заяви, постановити ухвалу про її повернення на підставі п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК. При цьому, якщо ОСОБА_9 усунув би недоліки своєї заяви у строк, встановлений судом, то вона б вважалась поданою у день первинного її подання до суду першої інстанції, після чого судді необхідно було б виконати вимоги ч. 1 і 4 ст. 464 КПК, тобто відкрити кримінальне провадження за нововиявленими обставинами, надіслати учасникам судового провадження копії ухвали про відкриття провадження, заяви про перегляд і призначити дату, час та місце судового засідання, про що повідомити зазначених осіб.

ЄСПЛ нагадує, що «національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві» (п. 33 рішення від 15.11.1996 у справі «Доменічіні проти Італії» (Domenichini v. Italy), Reports 1996-V).

На національному рівні КСУ в своєму рішенні від 29.06.2010 у справі № 17-рп/2010 за конституційним поданням Уповноваженого ВРУ з прав людини зазначив, що «одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями» (абз. 3 п.п. 3.1 п. 3), а у рішенні від 22.09.2005 № 5-рп/2005 той же Суд вказав, що «із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі» (абз. 2 п.п. 5.4 п. 5).

Така загальна засада кримінального провадження (основний принцип судочинства) як рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в ч. 1 ст. 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного ч. 1 ст. 24 Основного Закону, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (ст. 129 Конституції України, розділ I ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»).

Принцип рівності сторін у процесі в розумінні «справедливого балансу» між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (рішення ЄСПЛ у справах «Домбо ОСОБА_10 проти Нідерландів» (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands) від 27.10.1993, заява № 14448/88, п. 33); «Анкерль проти Швейцарії» (Ankerl v. Switzerland) від 23.10.1996 р., заява № 17748/91, п. 38).

Не виконавши вказаних вище вимог кримінального процесуального кодексу, суддя суду першої інстанції допустив істотне порушення прав та законних інтересів засудженого ОСОБА_9 , які перешкодили ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК, підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно ч. 1 ст. 412 цього Кодексу істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

У зв`язку з цим, рішення судді не можна вважати законним, обґрунтованим і належним чином вмотивованим, а допущені порушення необхідно вважати істотними і такими, що тягнуть за собою скасування ухвали судді суду першої інстанції щодо повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, внаслідок чого доводи апеляційної скарги засудженого в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання подальшого руху кримінального провадження після скасування ухвали, колегія суддів враховує, що істотне порушення суддею вимог КПК не охоплюється напряму (безпосередньо) переліком підстав для призначення нового розгляду в суді першої інстанції, передбачених ч. 1 ст. 412 і ч. 1 ст. 415 КПК.

У той же час, враховуючи, що під час апеляційного розгляду колегія суддів позбавлена можливості на законних підставах ухвалити рішення згідно ст. 407 КПК, тобто після скасування ухвали постановити нову ухвалу, так як за заявою ОСОБА_9 про перегляд вироку за нововиявленими обставинами провадження не відкривалось і судовий розгляд по суті не проводився, а сама заява була повернута засудженому без відкриття провадження.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції зі стадії вирішення питання про відкриття провадження, задовольнивши частково таким чином апеляційну скаргу.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418 і 419 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу засудженого ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.06.2022 щодо повернення заяви ОСОБА_11 про перегляд вироку Великописарівського районного суду Сумської області від 10.01.2019 за нововиявленими обставинами скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4