Справа № 712/2367/24
Провадження № 1-кс/712/1147/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання слідчого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000677 від 24.02.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м. семи Озер, російської федерації, з вищою освітою, не одружений, пенсіонер, інвалід 3 групи, який депутатом, учасником бойових дій не являється, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України

в с т а н о в и в:

Слідчий слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000677 від 24.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2024 о 17 годині 12 хвилині ОСОБА_5 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , через неприязні стосунки з рідними, які проживають у цьому будинку по АДРЕСА_3 , діючи за раптово виниклим умислом, достовірно знаючи про те, що поширена ним інформація є неправдивою, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, у вигляді шкоди громадській безпеці, використовуючи власний мобільний телефон марки «Sigma», imei: НОМЕР_1 з sim-картою за номером НОМЕР_2 , оператора мобільного зв?язку ПрАТ «Київстар», здійснив дзвінок диспетчеру спецлінії «102» Управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції в Черкаській області, повідомив завідомо неправдиву інформацію про намір здійснити вибух у квартирі своїх родичів, що по АДРЕСА_3 , за допомогою вибухових предметів, які останні мав при собі.

25.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, тобто у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху, яке загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення; даними протоколу допиту свідків; даними протоколу затримання в порядку ст. 208 КПК України; даними протоколу огляду.

Беручи до уваги вищевикладене, з метою попередження можливості підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків, необхідно застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали повністю та просили його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання не заперечили.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення; даними протоколу допиту свідків; даними протоколу затримання в порядку ст. 208 КПК України; даними протоколу огляду.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оцінюючи зазначені у клопотанні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Так, слідчий у клопотанні зазначає, що існують ризики, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виражаються в тому, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, адже від не одружений, не працює, та враховуючи, що у разі засудження його за вчинення інкримінованого йому злочину, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від 2 до 6 років, тому, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

З цього приводу слідчий суддя зазначає, що лише сам факт відсутності у підозрюваного дружини без наявності інших вагомих підстав вважати, що він може переховуватися від органу слідства, не дає підстави вважати, що такий ризик існує.

З цього приводу Європейський суд зазначав, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення ЄСПЛ Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») § 58).

Європейський суд з прав людини вказує, що небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших релевативних факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою (рішення ЄСПЛ «W v.Switzerland», Заява № 14379/88, 26 січня 1993 року).

Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилитися до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (рішення ЄСПЛ «Пшевечерський проти росії» від 24 травня 2003 року).

Також слідчий у клопотанні зазначає, що існують ризики передбачені п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виражаються в тому, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Натомість, згідно із п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Отже, указаний ризик є недоведеним.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України (перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином), обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Отже, слідчий в обґрунтування цього ризику лише процитував відповідну норму КПК України.

Ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (рішення ЄСПЛ «Becciev v.Moldova» (Бекчієв проти Молдови), пункт 59).

Таким чином, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 4 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено існування лише ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ризик незаконного впливу на свідків в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично на даний час перебуває в м. Черкаси, де проживають свідки, у зв`язку з цим, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на них шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Слідчим суддею враховано, що ОСОБА_5 раніше не судимий, стійких соціальних зв`язків не має, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей або непрацездатних осіб не має, не працює, є інвалідом ІІІ групи.

Беручи до уваги вищевикладене, з метою попередження можливості підозрюваного ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків, слідчий суддя вважає, що на підозрюваного необхідно покласти певні зобов`язання, які будуть дисциплінувати його та обмежувати у своїх діях, та застосувати до нього запобіжній захід у вигляді нічного домашнього арешту, так як менш суворий запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам.

Керуючись ст. ст. 32, 110, 131-132, 176-178, 181, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, а саме з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. за місцем свого постійного проживання строком до 24 квітня 2024 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання;

- заборонити залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , негайно з-під варти в залі суду та зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.

У період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Контроль за виконанням підозрюваним запобіжного заходу покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення.

Ухвалу в частині застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити до виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений 26 лютого 2024 року о 16 год. 15 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1