Провадження №1-кп/523/22/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2024 року

Суворовський районний суд м. Одеси у складі колегії під головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу в матеріалах кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , за ч. 2 ст. 307 ч.2 ст.309, ч.2 ст.321, 310 КК України, (к/п №0000202),

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженню по звинуваченню ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , за ч. 2 ст. 307 ч.2 ст.309, ч.2 ст.321, 310 КК України, (к/п №0000202).

У судовому засіданні прокурор подав письмове клопотання про доцільність обрання тримання під вартою обвинуваченим оскільки, вони перебували у розшуку та присутні ризики відповідно до ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_11 , в судовому засіданні заперечувала щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просила суд змінити запобіжний захід на більш м`який домашній арешт.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вважає за можливе відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Разом з тим, згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Зі змісту положень ч. 4 ст. 176 вказаного Кодексу, запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора, а зі ст. 178 цього Кодексу слідує, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності визначені цією нормою закону обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей; дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів; розмір майнової шкоди та інше.

Відповідно до ст. 177 зазначеного Кодексу, метою застосування запобіжного заходу, наряду з іншим, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжувати злочинну діяльність.

З огляду на ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого; його майновий стан та наявність судимостей; дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів; розмір майнової шкоди та інше.

Пункт 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлює, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_12 кримінального правопорушення передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави судді вважати, що обвинувачений може вдатися до спроб будь - яким чином перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно ст. 177 КПК України метою та підставами застосування запобіжного заходу є спосіб забезпечення виконання обвинуваченим покладених на зобов`язань, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Вимогами ч. 3 ст. 199 КПК України передбачено, що Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1)виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст. 29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст. 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Наведені обставини у контексті Конституційних та Конвенційних принципів поваги до особистої свободи людини, з огляду на не встановлення й не доведення прокурором в судовому засіданні наявності підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою конкретної особи, їх обґрунтованості та достатності, уявляє собою порушення вимог п. 4 ст. 5 Конвенції, а також унеможливлюють за відсутності належного письмового клопотання сторони обвинувачення суду дійти висновку про наявність підстав для продовження такого запобіжного заходу.

На підставі вимог ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думки учасників процесу, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження строків застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_12 не підлягає задоволенню, таким чином суд вважає за можливе частково задовольнити клопотання захисника та змінити обвинуваченому ОСОБА_12 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 ч. 5 КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 202 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про обрання відносно обвинувачених ОСОБА_10 та ОСОБА_7 відмовити.

Обрати відносно ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Кіровоградської області, Вільшанського району, с.Вівсянки, громадянина України, цигана, раніше не судимого, проживаючого та зареєстрованого: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 21.05.2024 року включно, за виключенням необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища найближчого до місця проживання під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до визначеного цією ухвалою місця цілодобового домашнього арешту після сигналу «Відбій повітряної тривоги».

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_10 такі обов`язки:

- заборонити цілодобово залишати житло, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- прибувати до слідчого у цьому кримінальному провадженні, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання протягом доби, для можливості проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.

Попередити обвинуваченого, про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Обрати відносно обвинуваченої ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки сит Криве Озера, Кривоозерського району, Миколаївської області, громадянки України, українці, з неповною середньою освітою, перебуваючої у цивільному шлюбі, проживаючої та зареєстрованої: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 21.05.2024 року включно, за виключенням необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища найближчого до місця проживання під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до визначеного цією ухвалою місця цілодобового домашнього арешту після сигналу «Відбій повітряної тривоги».

Покласти на обвинувачену ОСОБА_7 такі обов`язки:

- заборонити залишати житло, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 з 22 гоодини 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступного дня без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- прибувати до слідчого у цьому кримінальному провадженні, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання протягом доби, для можливості проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.

Попередити обвинувачену, про наслідки ухилення від покладених на нею судом обов`язків.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_13

ОСОБА_3