Провадження № 1-кс/127/9028/24
У Х В А Л А

Іменем України

26 червня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000032, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив скасувати арешт на транспортний засіб марки «FORD», моделі «TRANSIT», державний номерний знак НОМЕР_1 та два свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_2 .

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні СД Відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області знаходилось кримінальне провадження №0000032, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Постановою дізнавача СД Відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30.04.2024 кримінальне провадження №0000032 від 10.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України закрито.

Враховуючи викладене, заявник звернувся до суду з вищевказаним клопотанням та просив його задовольнити.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 26.06.2024 звернувся до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність.

Прокурор ОСОБА_5 (процесуальний керівник) в судове засідання не з`явився, однак 26.06.2024 звернувся до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність, в якій зазначив, що постанову слідчого щодо закриття провадження вважає законною, а тому з приводу скасування арешту майна не заперечує.

Дізнавач ОСОБА_4 в судове засідання також не з`явився, при цьому надав суду для огляду матеріали кримінального провадження №0000032.

Відповідно до частини другої статті 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Зі змісту даної норми слідує, що неявка в судове засідання особи, яка заявила клопотання, та особи, за клопотанням якої було арештовано майно не є перешкодою для розгляду клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали, оглянувши матеріали кримінального провадження №0000032, дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Згідно зі статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, в провадженні СД Відділу поліції №3 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області перебувало кримінальне провадження №0000032, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

З матеріалів справи вбачається, що кримінальне провадження №0000032 було зареєстроване 10.02.2024 про те, що: «До ЧЧ ВП №3 ВРУП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення, що 10.02.2024 о 10:28 за адресою: АДРЕСА_1 під час патрулювання екіпажем ЖАРТ-54 зупинили водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу із ознаками підробки.»

10.02.2024 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 добровільно видав працівникам поліції належний йому транспортний засіб марки «FORD», моделі «TRANSIT», державний номерний знак НОМЕР_1 та два свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_2 .

Постановою дізнавача від 11.02.2024 транспортний засіб марки «FORD», моделі «TRANSIT», державний номерний знак НОМЕР_1 та два свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_2 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000032 від 10.02.2024.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року по справі №127/4744/24 накладено арешт на майно, а саме на транспортний засіб марки «FORD», моделі «TRANSIT», д.н.з. НОМЕР_1 . та два свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_2 , які мають відмінність у типі палива, а саме: (В) бензин, а в іншому (D) дизель, який було вилучено під час огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , у громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони його використання іншими особами, крім як для цілей кримінального провадження, до моменту закінчення усіх необхідних слідчих дій..

З висновку експерта Вінницького НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/102-24/2696-ДД від 15.02.2024 (судової технічної експертизи документів) слідує, що:

«1. Бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_2 , на автомобіль марки «Ford» моделі «TRANSITд.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , видане 10.10.2017 ТСЦ 0546 на ім`я ОСОБА_3 , не відповідає встановленим зразкам аналогічних бланків свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, що перебувають в офіційному обігу на території України, так як виготовлений не у відповідності до вимог, які пред`являються до даного виду документа.

2. У бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_2 , на автомобіль марки «Ford» моделі «TRANSITд.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , видане 10.10.2017 ТСЦ 0546 на ім`я ОСОБА_3 , всі фонові зображення та бланкові тексти нанесено плоским офсетним друком; вихідні дані підприємства-виробника та номер бланка нанесено термосублімаційним друком.

3. Ознак зміни первинного тексту (підчистки, додруковування, травлення, змивання) в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_2 , на автомобіль марки «Ford» моделі «TRANSITд.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , видане 10.10.2017 ТСЦ 0546 на ім`я ОСОБА_3 , виявлено не було.»

З висновку експерта Вінницького НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/102-24/2693-ДД від 15.02.2024 (судової технічної експертизи документів) слідує, що:

«1. Бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_2 , на автомобіль марки «Ford» моделі «TRANSITд.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , видане 10.10.2017 ТСЦ 0546 на ім`я ОСОБА_3 , відповідає встановленим зразкам аналогічних бланків свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, що перебувають в офіційному обігу на території України.

2. Фонові зображення (захисна сітка, мікротекст та бланковий текст) в бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_2 , на автомобіль марки «Ford» моделі «TRANSITд.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_4 , видане 10.10.2017 ТСЦ 0546 на ім`я ОСОБА_3 , нанесено плоским офсетним друком, вихідні дані підприємства-виробника з серійним номером бланку нанесено лазерним гравіюванням.

3. Вирішити запитання: «Чи вносилися зміни до наданого на експертизу свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу?» не представляється можливим. Будь-яких явних ознак змін первинного змісту персональних даних не виявлено, однак, відсутність ознак змін первинного змісту персональних даних, не виключає наявності факту внесення таких змін у наданий документ. Будь-яких явних ознак змін первинного змісту змін (підчистки, додруковування, змивання того) в наданому бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_2 не виявлено.»

Постановою дізнавача СД Відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30 квітня 2024 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000032 від 10.02.2024, закрито у зв`язку тим, що встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Підставою для закриття кримінального провадження слугувало те, що свідків які б підтвердили чи спростували покази ОСОБА_3 , з приводу отримання не законним шляхом бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу встановити не представилось можливим, а також усі можливі слідчі дії для встановлення істини у справі проведені, інформації яка б становила інтерес під час досудового розслідування не здобуто, тому довести причетність будь-кого до вчинення даного правопорушення не є можливим.

У резолютивній частині даної постанови слідчим зазначено про вчинення наступних дій, а саме:

- Відомості про прийняте рішення внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань;

- Копію постанови направити прокурору, потерпілому, заявнику.

- Указана постанова може бути оскаржена відповідно до ст.ст. 303, 304 КПК України слідчому судді протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Зі змісту вище зазначеної постанови про закриття кримінального провадження вбачається, що слідчим не було прийнято рішення про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000032 від 10.02.2024.

Частиною шостою статті 284 КПК України визначено, що копія постанови слідчого про закриття кримінального провадження надсилається заявнику, потерпілому, прокурору. Прокурор протягом двадцяти днів з моменту отримання копії постанови має право її скасувати у зв`язку з незаконністю чи необґрунтованістю. Постанова слідчого про закриття кримінального провадження також може бути скасована прокурором за скаргою заявника, потерпілого, якщо така скарга подана протягом десяти днів з моменту отримання заявником, потерпілим копії постанови.

Отже, положеннями статті 284 КПК України передбачено обов`язок слідчого надіслати копію постанови про закриття кримінального провадження прокурору, який наділений повноваженнями щодо скасування постанови у зв`язку з її незаконністю чи необґрунтованістю.

Як зазначив у своїй заяві прокурор Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_5 , який являється процесуальним керівником у даному кримінальному провадженні, постанову слідчого про закриття кримінального провадження №0000032 він вважає законною, а тому щодо скасування арешту майна у кримінальному проваджені №0000032 від 10.02.2024 не заперечує, з чого випливає, що перевірка прокурором постанови слідчого на предмет її законності та обґрунтованості завершена.

Визначаючись щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя виходить з того, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. (ст. 2 КПК)

Відповідно до частини першої та другої статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом (КПК України).

Згідно з пунктом 18 статті 3 КПК України слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За змістом вказаної норми однією з головних функцій слідчого судді є насамперед здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування кримінального провадження.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За правилами визначеними частиною першою статті 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

З аналізу вищенаведених норм слідує висновок про те, що слідчий суддя здійснює повноваження судового контролю, в тому числі, щодо накладення та скасування арешту майна, виключно в межах здійснення досудового розслідування, яке розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та завершується днем звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або ж днем ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Частиною третьою статті 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України).

В той же час, Велика Палата Верховного суду у постанові від 30.06.2020 при розгляді справи №727/2878/19 сформувала правовий висновок наступного змісту:

- на слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

- таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, взявши до уваги постанову дізнавача СД Відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 30 квітня 2024 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000032 від 10.02.2024, яка пройшла перевірку прокурора на предмет її законності та обґрунтованості, врахувавши думку прокурора ОСОБА_5 , який не заперечував щодо скасування арешту майна, а також враховуючи те, що на даний час відпала потреба в застосуванні арешту на транспортний засіб марки «FORD», моделі «TRANSIT», державний номерний знак НОМЕР_1 та два свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_2 , однак слідчим та прокурором не вжито заходів щодо його скасування, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити та скасувати арешт накладений ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року, (справа №127/4744/24), в рамках кримінального провадження №0000032, внесеного до ЄРДР 10.02.2024 на транспортний засіб марки «FORD», моделі «TRANSIT», державний номерний знак НОМЕР_1 та два свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_2 .

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 98, 170, 173, 174, 309, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року, (справа №127/4744/24), у кримінальному провадженні №0000032 від 10.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, на транспортний засіб марки «FORD», моделі «TRANSIT», державний номерний знак НОМЕР_1 та два свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серії НОМЕР_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя