У Х В А Л А

Справа № 184/323/24

Номер провадження 1-кп/184/89/24

19 квітня 2024 року

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши дистанційно у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за №0000001 від 01.01.2024 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції), захисників ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, внесене в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за №0000001 від 01.01.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

02.01.2024 року обвинуваченому ОСОБА_3 обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою до 29.02.2024 року включно. 27.02.2024 року обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 29.02.2024 року.

Прокурор у судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 на 60 днів, посилаючись на те, що в провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження №0000001 за звинуваченням ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 115 КК України. Обвинуваченому ОСОБА_3 інкримінується вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині - ОСОБА_6 . Дії обвинуваченого кваліфіковані за ч. 1 ст. 115 КК України. В ході досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлено достатній обсяг фактичних достовірних даних, що дають підстави обґрунтовано обвинувачувати ОСОБА_3 у вчиненні злочину. Стосовно ОСОБА_3 за наявності ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду, впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується, однак ризики продовжують існувати. Відповідно до зібраних під час досудового розслідування даних, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_3 , встановлено, що останній офіційно ніде не працює, не навчається, родини не має, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не перебуває у шлюбі, за місцем реєстрації не мешкає, а мешкав у свідка, будь-яких соціальних чинників, які б стримували його у місті Покров Дніпропетровської області не має. ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, і він в повній мірі розуміє невідворотність покарання у виді позбавлення волі за вчинений злочин. Тому, є достатні підстави вважати, що з метою ухилення від суду, а також уникнення покарання за тяжкий злочин він може виїхати з місця свого проживання та вести такий самий образ життя і в іншому місці. Встановлені ризики на цей час не змінилися і не зникли, так як залежать від образу життя та поведінки самого ОСОБА_3 .. Тому, є необхідність клопотати перед судом про продовження цього запобіжного заходу.

Вивченням особистості обвинуваченого ОСОБА_3 встановлено, що останній неодноразово засуджений за вчинення різного ступеня тяжкості кримінальних правопорушень, неодноразово відбував покарання у вигляді позбавлення волі, однак не виправився і вчинив ще більш тяжкий злочин, пов`язаний з позбавленням життя людини.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції) та захисник ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції) у судовому засіданні, при вирішенні клопотання прокурора щодо продовження строку запобіжного заходу заперечували проти задоволення клопотання прокурора та просили заміни запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Розглянувши вказане клопотання, заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Приписами ч. 5 ст.132 КПК України, унормовано, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

При вирішенні питання доцільності продовження запобіжного заходу, суд бере до уваги те, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Крім того, відповідно до Рішень ЄСПЛ «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011, «Осаковський проти України» від 17.07.2014 року, продовження тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, не зважаючи на існування презумпції не винуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу.

02.01.2024 року ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області обвинуваченому ОСОБА_3 обрано запобіжний захід до 29.02.2024 року включно.

Оцінюючи наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, суд виходить з наступного.

Так, заслухавши учасників процесу, суд вважає доведеним наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду, оскільки як вбачається із матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, обвинувачений ОСОБА_3 ніде офіційно не працює, не одружений та на утриманні дітей не має, за місцем реєстрації не мешкає, а мешкав у свідка, будь-яких соціальних чинників, які б стримували останнього у АДРЕСА_3 . Крім того, при оцінці ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, суд приймає до уваги тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі, яке може бути призначене обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, що згідно рішення ЄСПЛ «Москаленко проти України» є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду. Разом з тим, слідчий суддя вважає доведеним ризики, передбачені п.3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, свідками кримінального ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .. Об`єктивні покази цих свідків в судовому засіданні мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні. ОСОБА_3 перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків та потерпілу з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого, суд, згідно ст.178 КПК України враховує, наявність вищевказаних ризиків.

З огляду на наведене та встановлені у судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку про неможливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого аніж тримання під вартою запобіжного заходу, оскільки останні не зможуть запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам та не забезпечить виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків.

Зокрема, особисте зобов`язання та домашній арешт не зможуть запобігти ризикам, передбачених п.1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Отже, прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а також неможливість застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку доцільності продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 з метою забезпечення реалізації положень ст.177 КПК України.

Згідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 177, 183, 314-316, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів з 19 квітня 2024 року до 17 червня 2024 року включно.

У задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити

Виконання даної ухвали покласти на Державну установу «Дніпровська установа виконання покарань (№4)», під вартою в якій знаходиться обвинувачений.

Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала в частині призначення проведення відкритого судового розгляду оскарженню не підлягає.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1