печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2023 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу Міністерства юстиції України на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, яка полягає у не невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Міністерство юстиції України (далі - особа, яка подала скаргу Міністерство юстиції України) звернулося до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із скаргою на бездіяльність уповноважених Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві, (далі - слідчий), яка полягає у не невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування скарги особа, яка подала скаргу зазначає, що 28.09.2023 року Міністерство юстиції України звернулось до Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого в м. Києві, з заявою про вчинення кримінального правопорушення вих. № 127695/9.1.4/15-23, відомості за якою, в порушення ст. 214 КПК України, внесені до ЄРДР не були.

В судове засідання особа, яка подала скаргу не з`явилась, про день, час, місце розгляду скарги повідомлена у встановленому законом порядку. 08.12.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшла заява Міністерства юстиції України про розгляд скарги без участі представника скаржника.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений належним чином. 15.11.2023 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшли заперечення Заступника керівника Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_3 на скаргу Міністерства юстиції України, в яких останній просив розглянути скаргу без участі слідчого.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки особа, яка подала скаргу та слідчий просили розглядати скаргу без їх участі, враховуючи строк розгляду скарги під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за відсутності останніх.

Згідно ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування провадження технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 28.09.2023 року Міністерство юстиції України звернулось до Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві, з заявою про вчинення кримінального правопорушення вих. № 127695/9.1.4/15-23.

Як визначено у ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Отже, після надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення уповноважена особа на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язана прийняти та зареєструвати вказану заяву.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

15.11.2023 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшли заперечення Заступника керівника Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_3 на скаргу, в яких останній зазначає, що неправомірні, на переконання Міністерства юстиції України, дії, що є предметом заяви про вчинення кримінального правопорушення поданої до Офісу Генерального прокурора, є не бездіяльністю посадових осіб органів державної влади, а є недостатньою розвиненістю законодавчих та адміністративних механізмів, які б могли прискорити виконання судового рішення. Відтак, заява заступника Міністра юстиції України ОСОБА_4 не містить обставини, які б свідчили про вчинення окремими посадовими особами державної влади (зокрема працівниками правоохоронних органів та/або державними виконавцями) кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, підстав для внесення відповідних відомостей до ЄРДР на даний час не встановлено.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема: 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Зазначене узгоджується з п.п. 1-5, п. 1, ч. 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затвердженого наказом Генерального прокурора від 17.08.2023 року № 231, до Реєстру вносяться відомості про, зокрема, час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений цим Кодексом.

Як визначено у ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказане узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 24.04.2019 року по справі № 818/15/18, згідно яких при розгляді скарги слідчий суддя вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також даний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року по справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20).

З аналізу викладеного слідує, що внесенню до ЄРДР підлягають виключно заяви та повідомлення, які містять достатні відомості про факт вчинення кримінального правопорушення.

Дослідивши матеріали заяви заступника Міністра юстиції України ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя погоджується з позицією Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, що вона не містить достатніх та обгрунтованих даних, які б на даний час достовірно свідчили про наявність ознак ймовірного кримінального правопорушення.

Відтак, слідчий суддя вважає, що в уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, не виникло обов`язку внести відомості за вказаною заявою до ЄРДР.

За таких обставин, скарга Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві, яка полягає у не невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення, є не обґрунтованою та в її задоволенні слід відмовити.

Відтак, керуючись ст. ст. 2, 11, 22, 26, 214, 303, 305, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві, яка полягає у не невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1