Справа № 953/4270/24
н/п 1-кс/953/3896/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" червня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000624 від 18 травня 2024 року, про обрання запобіжного заходу відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лебеже, Чугуївського району, Харківської області, раніше не судимого, працюючого неофіційно, проживає цивільним шлюбом, дітей немає, мешкає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України,

Встановив:

28.05.2024 старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000624 від 18 травня 2024 року, звернувся до суду з клопотанням відносно ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

В обгрунтування вказує, що ОСОБА_5 18.05.2024 приблизно об 15:00 год., керуючи технічно справним автомобілем "BMW" р.н. НОМЕР_1 , який належить згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 ОСОБА_7 рухався зі сторони вул. Героїв Праці в напрямку проспекту Тракторобудівників в Салтівському районі м. Харкова зі швидкістю близько 40 км/год. Під час руху, в районі розташування буд. 43 А по вул. Г. Праці, ОСОБА_5 , діючи необережно, проявивши злочинну самовпевненість, не переконався у безпеці своїх дій, проявив неуважність, своєчасно не виявив небезпеку у вигляді велосипеда під керуванням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався в попутному з ним напрямку зі сторони вул. Г. Праці в напрямку пр. Тракторобудівників, та допустив наїзд на перешкоду у вигляді велосипеду «PRIDE» під керуванням ОСОБА_8 , чим порушив вимоги п. 12.3 Правил дорожнього руху України, згідно з якими: - п.12.3 «У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди.»

У зв`язку з дорожньо-транспортною подією 18.05.2024 водій велосипеду «PRIDE» ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 був доставлений до КНП ХМР «ХМКЛШМНД» ім. проф. О.І. Мещанінова, де від отриманих тілесних ушкоджень загинув. Причина смерті потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 стала відкрита черепно- мозкова травма, набряк дислокація головного мозку, внутрішньочерепні крововиливи, забій головного мозку.

Порушення вимог п. 12.3 Правил дорожнього руху України знаходяться в причинному зв`язку з подією та наслідками і виразилося в тому, що ОСОБА_5 , керуючи автомобілем "BMW" р.н. НОМЕР_1 не переконався у безпеці своїх дій, проявив неуважність, своєчасно не виявив небезпеку у вигляді велосипеда під керуванням ОСОБА_8 який рухався в попутному з ним напрямку зі сторони вул. Г. Праці в напрямку пр. Тракторобудівників та допустив наїзд на перешкоду у вигляді велосипеда «PRIDE» під керуванням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що спричинило вищевказані тяжкі наслідки.

27.05.2024 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного вказує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, та у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а тому просить обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід домашній арешт.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просив про його задовольнити, посилаючись на існування ризиків.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні не заперечували проти задоволення даного клопотання у вигляді нічного домашнього арешту, вказуючи про те, що ніяким чином права підозрюваного не порушуються і ухилятися від явки не буде.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази встановив, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області на розгляді перебуває кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

27.05.2024 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Надані стороною кримінального провадження докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, що підтверджується: - протоколом огляду місця ДТП від 18.05.2024;- висновком лікарського свідоцтва про смерть № 12-17/181А /24 від 21.05.2024;- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 - оглядом відеозапису з відео реєстратору ДТП.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому, факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України за викладених у клопотанні обставин.

А тому, вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу. Заперечень з даного питання не надійшло.

Слідчий суддя станом на теперішній час враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчиняти незаконний вплив на недопитаних свідків, що обґрунтовуються суворістю можливого покарання за кримінальне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , обставинами вчиненого, даними по його особистості, та особливістю процедури допиту потерпілих та свідків в суді.

Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Слідчий суддя враховує всі дані по особі підозрюваного, що той раніше не судимий, проживає цивільним шлюбом, дітей не має, проживає в м. Харкові, працевлаштований неофіційно.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для обрання запобіжного заходу має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Запобіжний захід може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, даних про особу підозрюваного, з урахуванням характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_11 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у статті 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, та відсутність заперечень з його боку щодо обрання даного запобіжного заходу.

За таких підстав, та з врахуванням того, що у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів суспільства, слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати запобіжний захід підозрюваному в межах заявленого клопотання та повноважень слідчого судді з даного питання, саме у вигляді домашнього арешту, і саме цей запобіжний захід є найбільш сприятливий, з врахуванням всіх обставин справи та забезпечений не порушувати інтереси як держави, так і учасників справи.

Таким чином, спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обрані та продовжені запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про можливість обрання запобіжного захожу у вигляді домашнього арешту, який заявлений у клопотанні та за відсутності заперечень з боку захисту.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання слідчого, погоджене прокурора про обрання запобіжного заходу задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою мешкання: АДРЕСА_1 , а саме: заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22-00 год. до 06-00 год. наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора та суду, зі строком на 2 місяця, до 27 липня 2024 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати обов*язки:

-перебувати за місцем мешкання в період з 22:00 до 06:00 год. наступної доби;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Ухвалу направити для виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного через прокурора, який присутній в залі суду ОСОБА_3 .

Встановити строк дії ухвали до 27 липня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1