ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 629/7291/23 Номер провадження 11-сс/814/327/24Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2024 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

з участю прокурора ОСОБА_6 ,

заявника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_7 із внесеними доповненнями на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені слідчим суддею обставини.

Ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_8 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що обставини викладені у скарзі ( ОСОБА_7 у скарзі зазначає, що судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області порушують його права як потерпілого під час розгляду кримінальних проваджень), за своїм змістом та суттю, є висловлюванням незгоди із процесуальними рішеннями суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області у конкретних справах та не є повідомленням про злочин, оскільки містить інформацію, пов`язану із здійсненням суддею судочинства.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати та зобов`язати керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_9 або його підлеглих внести відомості до ЄРДР за його заявою від 04 та 11 грудня 2023 року.

На обґрунтування апеляційних вимог посилається на те, що слідчий суддя під час розгляду скарги повинен з`ясувати обставини та мотиви з яких слідчий чи прокурор дійшов до висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відомостей до ЄРДР та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Вказує, що слідчий суддя, відмовляючи в задоволенні скарги, надав оцінку змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення та дійшов висновку про відсутність в ній фактичних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення та вийшов за межі своїх повноважень під час розгляду скарги, оскільки оцінка заяви про вчинення злочину, відноситься до виключної компетенції прокурора, слідчого та дізнавача.

Крім того зазначає, що слідчим суддею не взято до уваги, що його заяви про вчинення кримінальних правопорушень від 04 та 11 грудня 2023 року не суперечать вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України.

Також зазначає, що без досудового розслідування та судового розгляду, слідчий суддя ОСОБА_1 дійшла висновку про відсутність складу кримінального правопорушення в діях суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 на яких у своїй заяві він вказав, як на осіб, що вчинили кримінальне правопорушення, передбачене ст. 356 КК України.

Позиції інших учасників судового провадження.

В суді апеляційної інстанції заявник підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити. Прокурор заперечив проти доводів скарги, просив ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Мотиви суду.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Колегія суддів вважає, що слідчим суддею вказаних вимог кримінального процесуального закону цілком дотримано.

Згідно з наданими матеріалами, ОСОБА_7 11.12.2023 звернувся до керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_13 із заявою, в якій він просив внести відомості до ЄРДР за його заявою від 11.12.2023 та протоколу від 04.12.2023 № 11315 про вчинення суддями Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

У вказаній заяві було викладено обставини, які на переконання ОСОБА_7 свідчать про скоєння кримінального правопорушення суддями ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 . Однак відомості за заявою в порушення вимог ст. 214 КПК України до ЄРДР не внесені.

При цьому, у заяві ОСОБА_7 посилався на наявність конфліктних ситуацій які сталися між ним як потерпілим по справі та зазначеними вище суддями, а у подальшому з начальником поліції ОСОБА_15 та його підлеглими.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказана норма закону є імперативною, оскільки не передбачає права слідчого, прокурора, дізнавача не вносити відомості до ЄРДР.

Однак, відомості повинні вноситися лише якщо зазначені у заяві обставини можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто подана заява має ідентифікуватися саме як заява про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на це, заявник у заяві має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Разом з тим, такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Разом із тим, як слідує із заяви ОСОБА_7 та його скарги до слідчого судді, вони не містять відомостей які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення та могли бути внесені до ЄРДР, а лише містять власні міркування та припущення щодо наведених ним обставин.

Більше того, за викладених заявником обставин вбачається, що він посилається на процесуальні порушення, що мали місце при розгляді справ № 629/4903/23, 629/2898/23, 629/7072/23, 629/6369/23, в яких очевидно суддями-доповідачами є судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 .

Порушення полягали зокрема у тому, що його, як потерпілого, належним чином не викликали в судові засідання шляхом направлення повісток, порушували передбачені законом права.

Отже слідчий суддя дійшов правильного висновку про те, що вказані взаємовідносини між наведеними вище суддями та ОСОБА_7 виникли внаслідок здійснення цими суддями судочинства, а отже скарги на дії суддів в межах здійснення ними зазначеної діяльності можуть бути предметом апеляційного, касаційного розгляду, або дисциплінарного провадження.

Натомість ОСОБА_7 не зазначено жодних об`єктивних даних на користь існування складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, яке характеризується самовільністю вчинення будь-яких дій, які мають місце тоді, коли винний реалізує своє дійсне або уявне право незаконними методами, наприклад, усупереч волі власника вилучає його майно в рахунок погашення боргу, вселяється в надану йому квартиру, не дочекавшись, доки її покинуть колишні мешканці, або вселяється у вільну квартиру без наявності ордера, самовільно виконує рішення суду про виселення боржника чи звільнення приміщення від його майна тощо.

Крім того, самоправство є кримінально караним лише за умови заподіяння діями винного значної шкоди інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника. Поняття значної шкоди є оціночним і вирішується у кожному конкретному випадку, виходячи з фактичних обставин справи.

ОСОБА_7 , у поданій заяві, не вказує яку саме шкоду йому заподіяно.

За таких обставин, відомостей, які б підлягали внесенню до ЄРДР, ОСОБА_7 наведено не було.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а отже апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 із внесеними доповненнями залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 25 січня 2024 року - без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4