Справа № 481/1024/24
Провадж.№ 1-кс/481/368/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2024 року Слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

14.06.2024 до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення, згідно з якою заявник просив зобов`язати слідчого СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відповідні відомості до ЄРДР за його заявою від 12.06.2024 про вчинене кримінальне правопорушення.

В обґрунтування доводів скарги заявник зазначив, що 12.06.2024 року він звернувся до ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області із заявою про вчинене кримінальне правопорушення за фактом погроз та втручання у психіку заявника та його доньки, однак відомості до ЄРДР внесені не були.

Заявник у судові засідання призначені на 19.06.2024 не з`явився, подавши заяву, у якій просив судовий розгляд відкласти, або задовольнити скаргу. У зв`язку з поданою заявою, судовий розгляд відкладався на 25.06.2024 (відкладений у зв`язку з відсутністю електроенергії), 01.07.2024 (відкладений у зв`язку з відсутністю електроенергії), 02.07.2024, але ОСОБА_3 не з`явився, був належним чином повідомлений про час і місце його проведення, причину неявки не повідомив.

Представник суб`єкта оскарження в судове засідання не з`явився, не повідомив причину свого неприбуття, натомість начальник ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_4 до суду надіслав інформацію про те, що для прийняття рішення відповідно до ст. 214 КПК, ст.12, п.5 ч.1 ст.23 Закону "Про Національну поліцію ", підпункт 7 пункт 4 Положення про Національну проліцію, а також наказу МВС від 08.02.2019 № 100, матеріали звернення ОСОБА_3 , що зареєстровані в ІП"Єдиний облік" ІКС ІПНП за № 3395 від 12.06.2024 направлено до Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області для прийняття рішення відповідно чинного законодавства, оскільки заявник скаржиться на працівника поліції, який працює в Баштанському РВП ГУНП в Миколаївській області. Також суду надані копії заяви ОСОБА_3 що зареєстровані в ІП"Єдиний облік" ІКС ІПНП за № 3395 від 12.06.2024.

Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається із змісту скарги, оскаржується бездіяльність СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення.

Заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, була подана до СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області 12.06.2024 року.

14.06.2024 року вказана скарга надійшла до слідчого судді Новобузького районного суду Миколаївської області.

Тобто скарга заявником подана у строки, передбачені ч.1 ст.304 КПК України.

Порядок кримінального провадження на території України визначається кримінальним процесуальним законодавством України (ч. 1 ст.1 КПК України). Згідно із приписами ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Так, у відповідності до ч. 1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Разом з тим, на підставі ст.25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298), з огляду на які до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28.05.1985, одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Бездіяльність щодо внесення відомостей до ЄРДР в сенсі Кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:

- надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР;

- наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення;

- невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Як вбачається з талону-повідомлення Єдиного обліку №3395 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію виданого помічником чергового СМ сержантом поліції ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_5 від 12.06.2024 року, 12.06.2024 року о 13:48 год надійшла заява до РУ про те, що 12.06.2024 року о 13:47 до ВП №1 Баштанського РВП у якій ОСОБА_3 1944 року народження, вимагає розібратись за фактом погроз від працівників прокуратури м. Новий Буг, а також працівників Баштанського РВП.

Як вбачається з самого звернення, а саме заяви ОСОБА_3 від 12.06.2024 року ( № 3395) він просить внести відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.366 КК України.

Диспозиція ч.1 ст.366 КК України полягає в складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Зміст заяви ОСОБА_3 від 12.06.2024 року не містить відомостей, які б відповідали диспозиції ч.1 ст.366 КК України.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: ...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

За таких обставин, слідчий суддя доходить висновку, що в заяві ОСОБА_3 не наведено конкретних відомих заявнику відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, про яке вказано у заяві та заявник не наводить будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а лише висуває загальне припущення про вчинення протиправного діяння, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява ОСОБА_3 від 12.06.2024 року не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що невнесення відомостей посадовою особою СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області за заявою ОСОБА_3 від 12.06.2024 року не є протиправним, а тому у задоволенні скарги належить відмовити.

Керуючись ч. 1 ст. 214, п.1 ч. 1 ст.303, ст.304-307 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність СВ ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Ухвала в повному обсязі проголошена 03.07.2024 року о 14:10 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1