Справа № 740/7054/23
Провадження № 1-кс/740/1382/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

28 жовтня 2023 року м.Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_5 ,

законного представника неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_6

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7

практичного психолога ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині клопотання слідчого СВ Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_9 , погоджене з прокурором Ніжинсько окружної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжина Чернігівської області, громадянина України, учня 10-го класу ЗОШ № 7, раніше судимого 26.05.2023 Ніжинським міськрайонним судом в Чернігівській області за ч.4 ст.186, ч.1 ст.69 КК України до покарання у вигляді громадських робіт строком 120 годин, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001483 від 26.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, -

встановила:

28.10.2023 до слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області надійшло клопотання слідчого СВ Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_10 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави.

В обґрунтування клопотання зазначено, що неповнолітній ОСОБА_5 , 26.10.2023 близько 21 год. 10 хв., діючи в умовах воєнного стану, що введений на всій території України, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ, дія якого неодноразово продовжувалась, зокрема, востаннє Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 26.07.2023 № 451/2023 воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, тобто до 15 листопада 2023 року, перебуваючи в приміщенні кафе «Ле гранд» за адресою: м. Ніжин, вул. Станіслава Прощенка, 1, де у нього виник умисел на вчинення таємного викрадення чужого майна, розпочавши свої дії таємно, повторно, з метою протиправного збагачення, з корисливих мотивів, скориставшись вільним доступом до барної стійки, викрав звідти жіночу сумку марки «Guess» вартістю 1000 грн, яка належить ОСОБА_11 , всередині якої знаходилось майно потерпілої: навушники марки Apple AirPods 2, вартістю 2000 грн., гаманець в якому знаходилось посвідчення водія на ім`я ОСОБА_11 № НОМЕР_1 , та три банківські картки: «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , «Монобанк» № НОМЕР_3 , «ПриватБанк» № НОМЕР_4 . Продовжуючи свої протиправні дії неповнолітній ОСОБА_5 , утримуючи при собі викрадену сумку, направився до виходу з приміщення кафе «Ле гранд», вийшов з нього на вулицю, де був викритий у вчиненні злочину потерпілою ОСОБА_11 та ігноруючи її вимоги зупинитися, з місця вчинення кримінального правопорушення разом з викраденим майно зник, чим вчинив відкрите викрадення майна потерпілої ОСОБА_11 та заподіяв потерпілій матеріальних збитків на встановлену досудовим розслідуванням суму.

27.10.2023 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, а саме: у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно та в умовах воєнного стану.

Підставою для застосування запобіжного заходу стали наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, а також наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки після повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді від 7 до 10 років позбавлення волі, ОСОБА_5 , усвідомлюючи вид та міру покарання, може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки перебуваючи на волі та усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення інкримінованого йому злочину, який є тяжким та передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі, дає йому можливість безперешкодно покинути місце проживання та підстави переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення понесення покарання; незаконно впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни їхніх показань, оскільки йому відомі місця проживання учасників даної події; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимий 26.05.2023 року Ніжинським міськрайонним судом в Чернігівській області за ч.4 ст.186, ч.1 ст.69 КК України до покарання у вигляді 120 годин громадських робіт, не відбувши покарання у повному обсязі, на шлях виправлення не став та протягом короткого часу вчинив новий умисний корисливий злочин.

Зазначене у своїй сукупності, на думку сторони обвинувачення, безумовно свідчить про схильність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень та дає підстави вважати, що без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали, прокурор зазначив, що зібрані на сьогоднішній день докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення та наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Неповнолітній підозрюваний ОСОБА_5 просив обрати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Законний представник неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_6 , просила передати сина під її нагляд та зобов`язалась забезпечити прибуття останнього до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Захисник заперечила щодо обрання відносно ОСОБА_5 вказаного запобіжного заходу зазначивши, що більш м`які запобіжні заходи здатні запобігти наведеним у клопотанні ризикам. Перебуваючи під вартою неповнолітній буде позбавлений можливості навчатися та відбувати призначені судом громадські роботи. Просила розглянути заяву законного представника про можливість передання неповнолітнього під нагляд його матері або обрати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Практичний психолог висловилась на підтримку позиції захисту.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя враховує, що ст.277 КПК України визначає вимоги до змісту повідомлення про підозру як процесуального документа. Так, повідомлення про підозру, окрім інших відомостей, має містити зміст підозри.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, а саме: у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно та в умовах воєнного стану.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних матеріалів клопотання, дійшла висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім, вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу.

Слідчий суддя також вважає, що стороною обвинувачення у судовому засіданні доведені ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, кримінальне правопорушення, у якому повідомлено ОСОБА_5 про підозру ч.4 ст.186 КК України, є тяжким злочином, передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 10 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Тяжкість покарання за ч.4 ст.186 КК України не є вирішальною при оцінці наявності ризику переховування ОСОБА_5 , однак, у сукупності з іншими обставинами цього кримінального провадження дає підстави стверджувати про наявність ризику можливого переховування від органів досудового розслідування та суду на даному етапі кримінального провадження.

Також слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення в період воєнного стану.

Наявність у підозрюваного постійного місця проживання, на думку слідчого судді, не свідчить про відсутність у нього намірів переховуватись від слідства та суду.

Слідчий суддя також вважає, що з оглядуна асоціальну поведінку в минулому, наявність судимості, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, а саме у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує таке.

Згідно із ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_5 є раніше судимим та підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, санкція якого передбачає покарання на строк від 7 до 10 років. Отже, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана особа може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 є неповнолітнім, тому при вирішення клопотання слідчий суддя враховує положення ст.486 КПК України, а саме повні і всебічні відомості про особу неповнолітнього, його вік (16 років), стан здоров`я, рівень розвитку, ставлення підозрюваного до скоєного, умови життя підозрюваного. Окрім загальних підстав, враховує його вікові та психологічні особливості.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 будучи засудженим вироком Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 26.05.2023 за ч.4 ст.186 КК України до покарання у виді громадських робіт, жодних висновків для себе не зробив, а натомість продовжив свою злочинну діяльність.

З огляду на викладене, враховуючи характер і ступінь тяжкості вчиненого злочину, у якому підозрюється особа, який вчинений в умовах воєнного стану, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим, конкретні обставини кримінального провадження, дані про особу підозрюваного, соціальні зв`язки, спосіб життя взагалі, слідчий суддя дійшла висновку, що застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, застави або домашнього арешту не зможе запобігти ризикам кримінального провадження та може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування в тому числі щодо належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кодексом.

При цьому, згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з вимогами ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з прецедентної практики ЄСПЛ, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Поряд із тим, при визначенні розміру застави до уваги може братися розмір шкоди, що спричинив підозрюваний (справа «Мангурас проти Іспанії», рішення від 28 вересня 2010 року).

Тому, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого, не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

З урахуванням суспільної небезпеки вчиненого кримінального правопорушення, міри покарання, яка може бути застосована до підозрюваного в разі доведеності його вини, застава у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб відповідає меті застосування запобіжного заходу. Саме такий розмір застави, на думку слідчого судді, слугуватиме достатнім стимулюючим фактором, який підозрюваний та/або заставодавець боявся б втратити у разі невиконання покладених процесуальних обов`язків.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 затримано 26.10.2023 о 22 год. 48 хв., то слідчий суддя приходить до висновку, що саме з цього часу слід рахувати час тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 2, 7-9, 176-178, 183, 193-197, 199, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

постановила:

клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжина Чернігівської області, громадянина України, учня 10-го класу ЗОШ № 7, раніше судимого 26.05.2023 Ніжинським міськрайонним судом в Чернігівській області за ч.4 ст.186, ч.1 ст.69 КК України до покарання у вигляді громадських робіт строком 120 годин, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 грудня 2023 року, із можливістю внесення застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Чернігівській області до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити та покласти обов`язки встановлені ст.194 КПК України:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатись із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено законом покарання до 10 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки:

- забезпечувати належну поведінку підозрюваного;

- забезпечувати явку, належно повідомленого підозрюваного до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про причини неявки підозрюваного.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суду про зміну місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися з місця проживання: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному та надати для виконання начальнику Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області та прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1