Справа № 464/6603/23
пр.№ 1-кс/464/1477/23
УХВАЛА

10 листопада 2023 року слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ Відділу поліції №2 Львівського РУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , у зв`язку з досудовим розслідуванням кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000818 від 27.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, звернувся до суду з клопотанням, погодженим із прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, а саме: кофту синього кольору з білим написом та емблемою з переду « ІНФОРМАЦІЯ_1 », надану в порядку ст. 93 КПК України на підставі заяви підозрюваного ОСОБА_5 , шляхом заборони відчуження, розпоряджання та користування майном.

В обґрунтування клопотання слідчий покликається на те, що невстановлена досудовим розслідуванням особа, діючи за попередньою змовою і групі осіб з ОСОБА_5 , 26.09.2023 близько 12:10 год. зателефонувала до потерпілої ОСОБА_6 на номер її домашнього телефону та під приводом того, що її донька ОСОБА_7 потрапила в дорожньо-транспортну пригоду, та необхідністю передачі коштів на її лікування, переконала потерпілу передати грошові кошти ОСОБА_5 , який нібито був працівником охорони здоров`я (лікарем).

В подальшому, ОСОБА_5 26.09.2023 приблизно о 13:00 год., маючи умисел на заволодіння чужим майном, переслідуючи корисливий мотив, незважаючи на введення в дію на території України правового режиму воєнного стану, діючи за вказівкою іншої невстановленої досудовим розслідуванням особи, з метою заволодіння коштами потерпілої ОСОБА_6 , прибув до місця її проживання, а саме до квартири АДРЕСА_1 .

Перебуваючи в приміщенні вищевказаної квартири, ОСОБА_5 переконав потерпілу ОСОБА_6 , що він є працівником охорони здоров`я та отримав від неї грошові кошти в сумі 200 000 грн., після чого покинув місце події із вказаними грошовими коштами.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 та невстановлені досудовим розслідуванням особи, заподіяли матеріальну шкоду потерпілій ОСОБА_6 на суму 200 000 грн.

02.11.2023 у порядку ст.93 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 добровільно надав у якості речового доказу особини одяг, а саме кофту синього кольору з білим написом та емблемою з переду «Reebok», в якій був одягнений під час вчинення вищевказаного злочину.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги те, що вказаний одяг є речовим доказом та засобом вчинення кримінального правопорушення і має суттєве значення для проведення досудового розслідування, у зв`язку з чим, слідчий просив клопотання задовольнити.

На розгляд клопотання про арешт майна слідчий ОСОБА_3 не з`явився, до суду надійшла заяви про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав, просив таке задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Оглянувши матеріали клопотання, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частинами 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Враховуючи мотиви клопотання та його обґрунтування слідчим, матеріали кримінального провадження, правову підставу для арешту майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, з метою забезпечення подальшого збереження речового доказу, клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно.

Підстав для відмови у задоволенні клопотання, передбачених ч. 1 ст. 173 КПК України, не встановлено.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 175 КПК України,

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме кофту синього кольору з білим написом та емблемою спереду «Reebok», надану в порядку ст. 93 КПК України на підставі заяви підозрюваного ОСОБА_5 , шляхом заборони розпоряджання та користування даним майном.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1