Справа № 539/231/24
Провадження № 1-кс/539/91/2024
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 січня 2024 року м. Лубни
В С Т А Н О В И В :
Згідно з п. 24 розділу X «Перехідні положення» Земельного кодексу України органам місцевого самоврядування надано повноваження на розпорядження всіма землями державної власності розташованими за межами населених пунктів у межах відповідних територіальних громад, крім земель, які залишились у державній власності (вказаний пункт набув законної сили 27.05.2021 року згідно Закону України №1423-ІХ від 28.04.2021 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин»).
Статтею 80 Земельного кодексу України передбачено, що суб`єктами права власності на землю є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, - на землі комунальної власності.
Згідно ч. 1, 2 ст. 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають, зокрема: в) землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до закону.
У відповідності до розпорядження Кабінету Міністрів України №721-р від 12.06.2020 «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Полтавської області» територія Лазірківської сільської ради Лубенського району увійшла до територіальної громади Новооржицької селищної ради Лубенського району Полтавської області.
У невстановлений досудовим розслідування час, ОСОБА_5 стало відомо про наявність на території Лазірківського старостинського округу Новооржицької селищної територіальної громади Лубенського району Полтавської області, вільної земельної ділянки площею 23,6708 га.
В ході допиту підозрюваного ОСОБА_5 , останній вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України не визнав, відмовився надавати будь-які покази.
Статтею 127 КПК України передбачено, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Стаття 128 КПК України передбачає, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Так, прокурором у кримінальному провадженні підготовлено цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, самовільним зайняттям земельної ділянки. Сума позовних вимог складає 232 151 грн. 37 коп.
18 січня 2024 під час здійснення досудового розслідування отримано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, про те, що згідно інформаційної довідки за номером 362265794 від 18.01.2024, ОСОБА_5 , належить право власності на об`єкт житлової нерухомості, а саме квартиру, загальною площею 74,2 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Ціна нерухомого майна становить 377 000,00 грн.
З метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), вчиненого ОСОБА_5 , виникла необхідність у накладенні арешту на його нерухоме майно, а саме квартиру, розташованої за адресою АДРЕСА_1 ,
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні.
Власник майна в судове засідання не викликався відповідно до приписів ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Вислухавши прокурора, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить таких висновків.
Як вбачається з ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, про те, що згідно інформаційної довідки за номером 362265794 від 18.01.2024, ОСОБА_5 , належить право власності на об`єкт житлової нерухомості, а саме квартиру, загальною площею 74,2 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Ціна нерухомого майна становить 377 000,00 грн.
Лубенською окружною прокуратурою Полтавської області підготовлено до суду позов до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, в зв`язку з чим необхідно накласти арешт на його нерухоме майно, а саме квартиру, розташованої за адресою АДРЕСА_1 .
Враховуючи, що стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту на вищевказане майно, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 169-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання дізнавача задовольнити.
Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на квартиру, загальною площею 74, 2 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; ціна нерухомого майна становить 377 000,00 грн., яка належить йому на праві приватної власності, із позбавленням його права розпоряджатися нею (продавати, дарувати, передавати в оренду).
Власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена відповідно до п.3 ч.2 ст.395 КПК України безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Лубенського

міськрайонного суду ОСОБА_1