Номер провадження:1-кс/521/89/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , представників потерпілої адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі клопотання слідчої СВ Відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування № 0000441 від 06.07.2023 року, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси Одеської області, громадянина України, без інвалідності, з вищою освітою, неодруженого та неповнолітніх (непрацездатних) осіб на утриманні не маючого, не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається наступне.

В провадженні СВ Відділення поліції №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали досудового розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0000441 від 06.07.2023 року. Процесуальне керівництво здійснюється прокурорами Малиновської окружної прокуратури м. Одеси.

Розслідування здійснюється за фактом того, що 06.07.2023 року до чергової частини Відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , директора ТОВ «Голден Харвест Тред», в якій остання просить прийняти міри правового характеру до невідомих осіб, які 03.07.2023 року біля бізнес центру «Наше Діло» за адресою вул. Середня, під приводом повернення боргу, шляхом обману заволоділи її грошовими коштами.

Так, в ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, було встановлено особу, яка може бути причетною до вчинення кримінального правопорушення, а саме гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та 20.12.2023 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Орган досудового розслідування у своєму клопотанні просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі 1000 прожиткових мінімумів доходів громадян та покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор та слідча у судовому засіданні підтримали клопотання, оскільки вважали мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Представники потерпілої у судовому засіданні підтримали думку прокурора та просили задовольнити клопотання органу досудового розслідування.

Захисник в судовому засіданні посилаючись на необґрунтованість повідомленої підозри, недоведеність прокурором ризиків у даному провадженні, просив у задоволенні клопотання органу досудового розслідування відмовити. Зазначив, що його підзахисний завжди прибуває за викликом до органу досудового розслідування для проведення необхідних процесуальних дій, будь-яких спроб щодо ухилення, впливу на свідків (потерпілу) тощо, під час досудового розслідування ОСОБА_5 не вчиняв, відтак усі доводи органу досудового розслідування є лише припущеннями. Надав характеризуючі документи свого підзахисного та у разі, якщо слідчий суддя прийде до висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді домашнього арешту або визначення застави у мінімальному розмірі.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Вивчивши клопотання з доданими матеріалами, а також вислухавши думку учасників розгляду клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке розслідується у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000441 від 06.07.2023 року.

Про підозру ОСОБА_5 було повідомлено 20 грудня 2023 року о 16:55 годині, в присутності захисника адвоката ОСОБА_6 .

Двомісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за 0000441 від 06.07.2023 року, спливає 20.02.2024 року.

Статтею 176 КПК України визначено, що запобіжними заходами є особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Поряд з цим, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, що перелічені у даній статті.

Під час вирішення питання наявності чи відсутності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, слідчий суддя прийшов до наступного.

Дане кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, відтак слідчий суддя вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, не встановлює наявність в його діях складу кримінального правопорушення та ступінь його вини та не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, а лише під час розгляду клопотання, об`єктивно та розумно оцінює надані слідством докази (документи) за своїм внутрішнім переконанням та визначає, чи виправдовують вони в своїй сукупності проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування до особи запобіжного заходу.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ч. 2 ст. 94 КПК, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч. 1 ст. 94 КПК України.

З метою встановлення наявності чи відсутності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчим суддею досліджені наявні в матеріалах клопотання докази та проаналізовано доводи, викладені у клопотанні і роз`яснені в судовому засіданні.

Так, дослідивши додані до клопотання матеріали, обставини кримінального правопорушення, що розслідується та можливу роль ОСОБА_5 у ньому, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій особи, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених в судовому засіданні матеріалах (документи, що додаються до клопотання), слідчий суддя переконався в тому, що аналіз представлених матеріалів пов`язує підозрюваного ОСОБА_5 з кримінальним правопорушення, доводячи причетність до нього в такій мірі, що виправдовує подальше розслідування на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження.

Під час вирішення питання наявності чи відсутності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує орган досудового розслідування посилається у своєму клопотанні, слідчий суддя прийшов до наступного.

Слідчий суддя зауважує, що ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед судом повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинно бути обрано такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Так, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 має постійне зареєстроване місце проживання, протягом усього досудового розслідування з`являється за першим викликом, проте, оскільки на даний час ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, мета щодо спроби переховування може виникнути у підозрюваного у будь який момент.

Проте, одночасно, слідчий суддя вважає, що наявні відносно міцні соціальні зв`язки, бездоганна процесуальна поведінка під час досудового розслідування, зменшують ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя також вважає доведеним стороною обвинувачення ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на те, що майно, яким заволоділи шахрайським шляхом органом досудового розслідування не розшукано та наразі триває досудове розслідування кримінального провадження та заплановано проведення великого обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій з метою отримання доказів, які підозрюваний може знищити з метою приховання імовірних кримінально-протиправних дій.

Слідчий суддя враховує також, що в рамках даного кримінального провадження наявні особи свідків та потерпіла сторона, на показання яких сторона обвинувачення на теперішній час посилається в обґрунтування існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Ризик незаконного впливу на потерпілу, свідків у даному кримінальному провадженні існує, оскільки є достатні підстави вважати, що підозрюваний може на них впливати, з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації можливої кримінальної відповідальності.

Разом з тим, в частині наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість вказаного ризику, оскільки органом досудового розслідування жодним чином не обґрунтовується, адже відомостей, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності чи перебуває в статусі підозрюваного в рамках іншого кримінального провадження, слідчому судді не надано.

Підсумовуючи, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування доведено та обґрунтовано існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час вирішення питання наявності чи відсутності обставин для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя прийшов до наступного.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного/обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, стану здоров`я, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного/обвинуваченого під час досудового та судового розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного/обвинуваченого (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу орган досудового розслідування повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Крім того, застосування найсуворішого запобіжного заходу повинно оцінюватись не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявність такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, аби попереднє ув`язнення не виявилось невиправданим.

Розглядаючи клопотання слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та інші обставини, в тому числі особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, підозрюваний ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 (21рік) в м. Одесі, є громадянином України, з вищою освітою, неодружений та дітей не має, фізичних та психічних вад здоров`я не має, працездатний, має місце проживання на території Одеської області, де проживає разом з матір`ю та молодшим братом, позитивно характеризується за місцем проживання, дотримується належної процесуальної поведінки під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні та виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, раніше до адміністративної чи кримінальної відповідальності не притягувався (а також не перебував (не перебуває) в статусі підозрюваного в рамках іншого кримінального провадження), жодних доказів антисоціального способу життя підозрюваного слідчому судді не надано.

Враховуючи обставини вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та його наслідки, дані про особу ОСОБА_5 , відсутність даних про перешкоджання останнім кримінальному провадженню та його належну процесуальну поведінку під час досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведено необхідність застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Така позиція слідчого судді випливає, зокрема з того, що в контексті ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що серйозність обвинувачення або суворість санкції інкримінованого злочину не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою, «потреба позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

Отже, слідчий суддя вважає, що в ході розгляду клопотання органом досудового розслідування доведено наявність, на теперішній час, обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання встановлених ризиків.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , з урахуванням наявних ризиків, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді застави із покладенням на особу обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе в повній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, нівелювати наявні ризики, забезпечить дієвість кримінального провадження, а також забезпечить право підозрюваного на працю, належний рівень життя родини, отримання належної медичної допомоги, тощо.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави, який буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою розслідуванню кримінального провадження, слідчий суддя виходить з положень, встановлених ч. ч. 4, 5 ст. 182 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку підозрюваного (обвинуваченого) на судове засідання.

Прокурор та слідча в судовому засіданні не довели, що даний випадок є виключним, при якому застава у зазначених в КПК межах ( в даному випадку від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) не здатна забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Крім того, обґрунтовуючи розмір застави прокурор посилався на розмір шкоди, у завданні якої підозрюють ОСОБА_5 , не надаючи будь-яких відомостей, що зазначений в клопотанні розмір застави є помірним для підозрюваного.

З одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що у даному випадку слід визначити заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки визначення застави саме в такому розмірі буде пропорційно помірною для підозрюваного та може гарантувати належну процесуальну поведінку останнього та виконання ним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчої СВ Відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування № 0000441 від 06.07.2023 року, відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 (ста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень.

Підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, прокурору, слідчому та слідчому судді.

Покласти строком на 2 (два) місяці, але в межах строку досудового розслідування, на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) не відлучатись із населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім необхідності отримання невідкладної медичної допомоги;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до Малиновської окружної прокуратури м. Одеси свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон або інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

Виконання ухвали про застосування електронного засобу контролю та контроль за поведінкою підозрюваного, на якого покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на орган досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1