Справа № 182/6009/23
Провадження № 1-кс/0182/1231/2023
У Х В А Л А

Іменем України

03.11.2023 року м. Нікополь

Слідчий-суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засіння ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Нікополі клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2023 за № 0000367про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Покров (Орджонікідзе), Дніпропетровської області, громадянина України, освіта середня, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 05.10.2010 року Орджонікідзевським міським судом Дніпропетровської області за ст. 185 ч.3 КК України до позбавлення волі терміном 3 роки з випробувальним терміном 1 рік;

-27.12.2011 року Орджонікідзевським міським судом Дніпропетровської області за ч.1 ст.310, ч.1 ст.309, ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.263, ч.1 ст.70 КК України до позбавлення волі терміном 3 роки 6 місяців. На підставі ст. 71 ч.1 КК України частково приєднано не відбутий строк 6 місяці за вироком Орджонікідзевського міського суду від 05.10.2010, до відбуття покарання 4 роки позбавлення волі;

- 26.12.2013 року Орджонікідзевським міським судом Дніпропетровської області за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.190, ч.1 ст.70 КК України до позбавлення волі терміном 3 роки 6 місяців. На підставі ч. 4 ст. 70 КК України частково приєднано не відбутий строк за вироком Орджонікідзевського міського суду від 27.12.2011, до відбуття покарання 4 роки 3 місяці позбавлення волі;

- 15.06.2018 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч.1 ст.187, ч.2 ст.186, ч.1 ст.263, ч.1 ст.70 КК України до позбавлення волі терміном 4 роки 4 місяці. Звільнений 05.12.2022 з Солонянської ВК (№21) по відбуттю терміну покарання;

- 13.10.2023 року Орджонікідзевським міським судом Дніпропетровської області за ст.309 ч.1 КК України до обмеження волі терміном 1 рік з випробувальним терміном 1 рік. Вирок законної сили не набрав;

- 19.10.2023 Орджонікідзевським міським судом Дніпропетровської області за ч.4 ст.185 та ч.1 ст.263 КК України до позбавлення волі строком на 5 років. На підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки,-

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України,-

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке мотивоване наступним:

Слідчим відділом ВП №2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000367, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2023 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

30.10.2023, об 13 годині 28 хвилині, знаходячись на території зони відпочинку АТ «Покровський ГЗК» по вул. Підстепна, в м. Покров Дніпропетровської області, в ході оперативної закупки, ОСОБА_5 , діючи умисно, незаконно збув за 10000 гривень громадянину під вигаданим прізвищем ОСОБА_6 автомат конструкції Калашникова модернізований з полімерним прикладом, що складається (АК-74М), 1994 року випуску, та 30 5,45мм проміжних патронів з кулею підвищеної пробивної здатності.

01.11.2023 органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України - незаконне придбання, зберігання, носіння та збут вогнепальної зброї та боєприпасів без передбаченого законом дозволу.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного злочину є протокол негласної слідчої дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки.

01.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, котрий відноситься кримінальним Законом до тяжких злочинів, тому він в повній мірі усвідомлює невідворотність покарання у виді позбавлення волі за вчинення даного злочину. Крім того, ОСОБА_5 ніде не працює, не навчається, не має постійного джерела доходу, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не перебуває у шлюбі, за місцем реєстрації не мешкає. Тому відсутні чинники, які б стривали його у м. Покров. Таким чином, є достатні підстави вважати, що з метою ухилення від суду, а також уникнення покарання за тяжкий злочин він може покинути місце свого проживання чи реєстрації та виїхати за межі м. Покров Дніпропетровської області та/або України.

Зазначена обставина вказує на існування обґрунтованого ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Вивченням особистості підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що останній постійних засобів для існування не має, не працює, ніяких дій спрямованих на працевлаштування не вживав та не вживає, веде аморальний спосіб життя, на життя заробляє тим, що з корисливих спонукань веде свою злочинну діяльність, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оскільки, підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово вчиняв корисливі злочини, за які він засуджений до покарання у виді позбавлення волі, звільнився 05.12.2023 по відбуттю строку покарання, але належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став і вже у лютому 2023 року повторно вчинив корисливий злочин та продовжує в подальшому вчиняти нові злочини.

Наведене вказує, що існує обґрунтований ризик, передбачений п. 5 ч. 1

ст. 177 КПК України, а саме продовжувати свою злочинну діяльність чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім цього, досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_5 раніше знайомий зі свідками по вказаному кримінальному провадженні.

Наведене вказує, що існує обґрунтований ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України того, що ОСОБА_5 буде незаконно впливати на свідків, з метою уникнення покарання за вчинений злочин.

З метою запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування/суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, необхідно застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Лише цей запобіжний захід, пов`язаний з ізоляцією від суспільства допоможе уникнути зазначених ризиків.

Запобігти цим ризикам може лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Враховуючи тяжкість вчиненого злочину і санкцію ч. 1 ст. 263 КК України, яка передбачає покарання лише у вигляді позбавлення волі, вважаю, що будь який інший запобіжний захід, навіть цілодобовий домашній арешт не перешкодить ОСОБА_5 переховатися від суду, не зможуть запобігти відвідуванню підозрюваним свідків з метою незаконного впливу на них, та не включать можливості вчинення нею нового злочину.

Крім того, в оточені ОСОБА_5 не має особи, яка заслуговує на довіру та може поручитися за виконання обвинуваченим, покладених на нього обов'язків, відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України і зобов'язатися за необхідності доставляти його до суду на першу про те вимогу. Крім того, вважаю, що майновий стан обвинуваченого, а саме відсутність постійного джерела доходів не надає останньому можливості внести заставу.

Також слідчий наголосив, на тому, що ні один із більш м`яких запобіжних заходів не здатен запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, можливо, враховуючи те, що за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, йому може бути призначено покарання у вигляді позбавленням волі строком від 3 до 7 років, то дотримується обов`язкова умова призначення даного запобіжного заходу, передбачена п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК Україна, тобто передбаченість законом покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Враховуючи вищевикладене та те, що для розгляду в розумні строки даного кримінального провадження в суді необхідно забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також те, що наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, та продовжити злочинну діяльність, виникла необхідність застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що він потребує лікування. Підозрюваний просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначив, що його зможе утримувати його цивільна дружина.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Із матеріалів справи вбачається, що у провадженні слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, перебуває кримінальне провадження № 0000367, внесене до ЄРДР 06.10.2023 року за ч. 1 ст. 263 КК України.

01 листопада 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України незаконне придбання, зберігання, носіння та збут вогнепальної зброї та боєприпасів без передбаченого законом дозволу.

При вирішенні питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, однією з підстав є саме обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення повідомлення про підозру.

Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Звертаючись до практики ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), «Лабіта проти Італії» (Labita v. Italy), «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. the United Kingdom), «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану» (Ilgar Mammadov v. Azerbaijan), «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), зазначається, що наявність «обґрунтованої підозри» передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ця особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, тобто мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: протоколом допиту підозрюваного від 01 листопада 2023 року ; висновком експерта «СЕ-19/104-23/38866-БЛ від 01.11.2023 року ; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 30.10.2023 року.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра на час розгляду клопотання відповідає мінімальному рівню обґрунтованості, тобто зазначені у клопотанні слідчого і додані до нього докази, досліджені в судовому засіданні, на мінімальному рівні підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення за наведених обставин, а наявні в матеріалах клопотання докази у їх сукупності та взаємозв`язку є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1статті 177 КПК України).

Так, у клопотанні слідчим заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику переховування від органу досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, аналогічних тому у якому підозрюється.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду) об`єктивно існує, бо підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком до 7 років, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Так, ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (незаконний вплив на свідків) об`єктивно існує, бо підозрюваний може незаконно впливати на них з метою зміни показів, оскільки він знайомий зі свідками по провадженню. Вказаний ризик на даному етапі досудового розслідування існує.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, аналогічного тим, у якому підозрюється.

Слідчий суддя вважає, що підозрюваний раніше неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності, у тому числі і за ст. 263 КК України. 19.10.2023 року останнього було засуджено і призначене покарання у вигляді позбавлення волі з іспитовим строком. Враховуючи, що обвинувачений не працює, слідчий суддя вважає, що скоєння злочинів стало основним видом заробітку. Наведене свідчить про наявність ризику скоєння нових злочинів.

Зазначена позиція не суперечить принципу презумпції невинуватості, оскільки мова йде про ймовірну можливість особи вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, а не про звинувачення особи у вчиненні кримінальних правопорушень.

Отже, на думку слідчого судді, стороною обвинувачення доведено наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, аналогічного тим, у якому підозрюється. Вказаний ризик на даному етапі досудового розслідування існує.

Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а саме 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134 200 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

В разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику слідчого, прокурора чи суду в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди слідчого, прокурора чи суду в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

Строк тримання під вартою підозрюваного не може перевищувати 60 днів, рахуючи з 03 листопада 2023 року.

На підставі наведеного та керуючись ст. 176-178, 182, 183 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2023 за № 0000367про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити.

Обрати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали 60 днів рахуючи з 03 листопада 2023 року до 01 січня 2024 року.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а саме 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134 200 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний або заставодавець має право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:

з`являтися по виклику слідчого, прокурора чи суду в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, а в разі неможливості з`явитися з поважної причини, своєчасно повідомляти про це орган який викликає;

не відлучатися з населеного пункту в якому він мешкає без згоди слідчого, прокурора чи суду в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження про зміну місця проживання;

здати на зберігання у відповідний державний орган паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за межі України, які будуть повернуті після скасування запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали доручити Нікопольському РУП ГУНП в Дніпропетровській області

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1