Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання в.о. голови Фонду державного майна України про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000186 від 06.07.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України,

У С Т А Н О В И В:

В.о. голови Фонду державного майна України звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000186 від 06.07.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 16.02.2023.

В судове засідання заявник не з`явився, його представник подав заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку із зайнятістю у інших судових засіданнях.

Посадові особи Подільської окружної прокуратури м. Києва в судове засідання не з`явилися, до суду направили лист, в якому зазначили, що Подільська окружна прокуратура міста Києва позбавлена можливості прийняти участь у судовому засіданні, оскільки процесуальним керівником 31.10.2023, відповідно до вимог ст. 216, 218 КПК України, підслідність кримінального правопорушення визначено за детективами Територіального управління Бюро економічної безпеки в м. Києві.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та матеріали додані до нього, слідчий суддя дійшов наступного.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходилось кримінальне провадження № 0000186 від 06.07.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснювалось Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Згідно листа Подільської окружної прокуратури міста Києва № 45-11623вих-23 від 13.11.2023 процесуальним керівником 31.10.2023, відповідно до вимог ст. 216, 218 КПК України, підслідність кримінального правопорушення визначено за детективами Територіального управління Бюро економічної безпеки в м. Києві.

Так у листі «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» судова палата у кримінальних справах ВССУ роз`яснила, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. У випадку проведення досудового розслідування слідчою групою клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження також розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

Згідно висновків Верховного Суду, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ (ухвали від 22.04.2020 у справі №487/7605/19, від 20.07.2020 у справі №607/10975/20, від 15.09.2020 у справі №554/5111/20, від 13.10.2020 у справі № 607/16332/20 та інші).

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на даний час місцезнаходження Територіального управління Бюро економічної безпеки у м. Києві визначено за адресою: м. Київ, вулиця Німецька, будинок 1/32 (Печерський район м. Києва).

Таким чином, подане клопотання не підсудне Подільському районному суду м. Києва.

На підставі викладеного та керуючись ст. 110, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання в.о. голови Фонду державного майна України про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000186 від 06.07.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3