Провадження №1-кс/760/9247/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника слідчого відділення ВП-2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000145 від 28 липня 2023 року,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, незаміжньої, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Заступник начальника слідчого відділення Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування щодо ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання вказав, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000145, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

22.09.2023 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що вона підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто у незаконному зберіганні з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, за попередньою змовою групою осіб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 маючи умисел, на вчинення злочину у сфері обігу психотропних речовин, визначивши незаконний збут психотропних речовин як джерело для здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу особливо небезпечних психотропних речовин, у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідування місці вступив з невстановленими досудовим розслідуванням особами в злочинну змову з метою незаконного зберігання з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин PVP.

Так, ОСОБА_5 перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванні місці за допомогою мобільного месенджеру отримала від невстановленої досудовим розслідуванням особи повідомлення із місцем знаходження особливо небезпечної психотропної речовини - PVP.

В подальшому, ОСОБА_5 , реалізуючи спільний злочинний умисел направлений на зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини PVP, у невстановлений досудовим розслідуванням час, прибула до невстановленого досудовим розслідуванням місця, де із землі дістала поліетиленовий пакет із кристалічною речовиною білого кольору, що містить у своєму складі PVP, тим саме почала незаконно зберігати з метою збуту особливо небезпечні психотропні речовини, обіг якої заборонено - PVP.

21.09.2023 за адресою: АДРЕСА_2 з підстав передбачених ч. 3 ст. 233 КПК України проведено обшук за участю ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході проведення якого виявлено поліетиленові пакети всередині яких міститься заздалегідь пофасована кристалоподібна речовина білого кольору, які остання зберігала з метою подальшого збуту.

Відповідно до висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України від 22.09.2023 № СЕ-19/111-23/50851-НЗПРАП надана на дослідження кристалоподібна речовина білого кольору містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено. Надана на дослідження кристалоподібна речовина білого кольору містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить 5,987 г.

Наявність у вилучених інших порошкоподібних речовинах бежевого та зеленого кольорів психотропних речовин на даний час встановлюється шляхом проведення експертизи матеріалів речовин та виробів експертами Київського НДЕКЦ МВС України.

PVP, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року №770 (зі змінами) «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» «Список № 2 особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в «Таблиці І», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Згідно наказу № 634 від 29.07.2010 року Міністерства охорони здоров`я України, «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 №188» що до 0,15 г PVP є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г, є великим розміром, 15,0 і більше, є особливо великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто у незаконному зберіганні з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини, за попередньою змовою групою осіб.

21.09.2023 о 22.40 годині в порядку ст.208 КПК України. затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України (фактичний час затримання 21.09.2023 о 21:30 годині).

Підставами підозрювати ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, а саме:

- показання свідка ОСОБА_7 від 06.09.2023;

- показання свідка ОСОБА_8 від 13.09.2023;

- протокол огляду місця події від 06.09.2023;

- рапорт про старшого оперуповноваженого УСР у м. Києві ДСР НП України ОСОБА_9 ;

- протокол за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 29.08.2023;

- протокол за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 25.08.2023;

- протокол проведення негласної слідчої (розшукової) дії-аудіо- відео контроль особи від 25.08.2023;

- протокол за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 16.08.2023;

- протокол за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 25.08.2023;

- протокол за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 16.08.2023;

- протокол проведення негласної слідчої (розшукової) дії-аудіо- відео контроль особи від 25.08.2023;

- протокол проведення негласної слідчої (розшукової) дії-аудіо- відео контроль особи від 04.09.2023;

- рапортом про старшого оперуповноваженого УСР у м. Києві ДСР НП України ОСОБА_9 про необхідність проведення обшуку в порядку ч.3 ст.233 КПК України;

- протокол обшуку за адресою: АДРЕСА_2 за участі ОСОБА_5 від 21.09.2023;

- протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення в порядку ст.208 КПК України від 21.09.2023;

- протокол допиту підозрюваної від 21.09.2023;

- протокол огляду предмету, а саме вилученого мобільного телефону від 22.09.2023;

- висновок експерта Київського НДЕКЦ МВС України від 22.09.2023 № СЕ-19/111-23/50851-НЗПРАП надана на дослідження кристалоподібна речовина білого кольору містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено. Надана на дослідження кристалоподібна речовина білого кольору містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить 5,987 г.

- інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний вчинив тяжке кримінальне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.307 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до10 років.

Відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрювана може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; впливати на свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин.

На той факт, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 6 до 10 років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрювана може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду.

На той факт, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення, вказує те, що ОСОБА_5 ніде офіційно не працевлаштована, немає джерела постійного доходу, а отже з метою подальшого існування за рахунок здійснення діяльності направленої на подальший збут особливо небезпечних психотропних речовин з метою власного незаконного збагачення може вчинити нові кримінальні правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

На той факт, що підозрюваний може впливати свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин, вказує те, що ОСОБА_5 вчинила умисне тяжке кримінальне правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а отже з метою зміни показань осіб, які наразі в провадженні допитані в якості свідків та фактично підтверджують факт вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення останній перебуваючи на волі може вчинити як фізичне та психологічне насилля відносно свідків з метою зміни останніми показань.

Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваної ОСОБА_5 призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрювана ОСОБА_5 своїми умисними діями, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п.п. 1, 3, та 5 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Також просив визначити розмір застави в сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку сторони обвинувачення саме така сума застави зможе забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків. З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вважаю за доцільне, в разі внесення підозрюваною розміру застави, покладанні на підозрювану ОСОБА_5 передбачених п.п. 1, 2, 3, 8 ч.5 ст.194 КПК України, обов`язків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, з підстав, викладених у ньому.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, покликаючись на те, що прокурором не доведено ризиків, передбачених ст.177 КПУ України, та застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання підозрюваної, вказав що підозрювана активно співпрацює з органами досудового розслідування, має тяжке захворювання та потребує операції.

Підозрювана повністю підтримала позицію свого захисника, у задоволенні клопотання просила відмовити та застосувати до неї більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт у квартирі за адресою фактичного місця проживання.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Як визначено ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 1 статті 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Як убачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом Солом`янського Управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000145 від 28 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21 квітня 2001 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25 квітня 2000 року, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Таким чином під час судового розгляду знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від шести до десяти років). Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» у рішенні від 26 липня 2001 року, де суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також на думку слідчого судді існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 ніде офіційно не працевлаштована, немає джерела постійного доходу, а отже з метою подальшого існування за рахунок здійснення діяльності направленої на подальший збут особливо небезпечних психотропних речовин з метою власного незаконного збагачення може вчинити нові кримінальні правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Разом з тим слідчий суддя вважає, що ризик впливу на свідків прокурором не доведений, оскільки ним не обґрунтовано, на яких саме свідків може впливати підозрювана.

А тому слідчий суддя дійшов висновку про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Адже підстав для застосування до ОСОБА_5 домашнього арешту у квартирі за адресою фактичного місця проживання слідчий суддя не вбачає, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, а також майновий стан та стан здоров`я підозрюваної ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України визначити розмір застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 грн, оскільки внесення застави в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та забезпечити в подальшому її належну процесуальну поведінку в даному провадженні, а також буде помірним для підозрюваної, зважаючи на розмір отримуваного нею доходу.

У разі внесення підозрюваною застави необхідно покласти на неї наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою, не відлучатися з м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, докласти зусиль до пошуку роботи, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і на в`їзд в Україну.

Керуючись ст.131-132, 176-178, 183, 186, 193-194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, запобіжній захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (днів) днів в межах строку досудового розслідування.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту фактичного затримання підозрюваної - 21 години 30 хвилин 21 вересня 2023 року.

Визначити, що строк дії ухвали закінчується о 21 годині 30 хвилин 20 листопада 2023 року.

Визначити розмір застави у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….».

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою,

- не відлучатися з м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання,

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні,

- докласти зусиль до пошуку роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади, у разі їх наявності, свої паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і на в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 20 листопада 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

З моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1