Провадження № 1-кс/686/979/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , вивчивши скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034,

ВСТАНОВИВ:

24.01.2024 на розгляд слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга ОСОБА_2 на постанову дізнавача про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що вона підлягає поверненню з таких підстав.

За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Зі змісту положень норм статей глави 26 КПК України вбачається, що територіальна підсудність скарг прямо не визначена, однак відповідно до норм Кримінального процесуального Кодексу України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Так, частина 1 ст. 333 КПК України визначає, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Таким чином відповідно до чинної редакції вказаної норми територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежно від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу, тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

22 березня 2018 року законом № 2367-VШ було внесено відповідні зміни до КПК України, які є чинними станом і на сьогодні. Цим законом реєстрацію органу досудового розслідування як юридичної особи як критерій визначення територіальної юрисдикції судів було вилучено. Натомість було встановлено (повернуто) критерій - саме місцезнаходження органу досудового розслідування.

Таке розуміння закону відповідає висновку Верховного Суду в ухвалі від 27 вересня 2022 року у справі № 761/12349/22, провадження № 51-2887 впс 22 про направлення матеріалів провадження щодо заходу забезпечення кримінального провадження до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Верховний Суд зазначив, що територіальна підсудність зазначених проваджень визначається межами юрисдикції суду, на території якого розташований (дислокується) орган досудового розслідування.

Отже, відповідно до чинної редакції вказаної норми територіальна юрисдикція суду визначається територією, в межах якої знаходиться орган досудового розслідування, незалежного від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи.

У відповідності до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

При цьому в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У силу ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

Із матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_2 зазначає, що він оскаржує постанову старшого дізнавача сектору дізнання ВП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034.

Беручи до уваги те, що орган досудового розслідування, який у своєму складі має слідчий підрозділ, тобто відділ поліції № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області розташований (дислокується) на території м. Волочиськ, слідчий суддя вважає,що скарга не підлягає розгляду в Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, оскільки указана територія, перебуває під юрисдикцією Волочиського районного суду Хмельницької області.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення із скаргою до Волочиського районного суду Хмельницької області, за місцем розташування відділу поліції № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області.

З огляду на наведене, скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 9, 303, 304, 306, 309, 333, 395 КПК України слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034, разом із доданими матеріалами повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді належного суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя