Житомирський апеляційний суд
Категорія ст. 422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю

секретаря: ОСОБА_5

захисника: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

прокурора: ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 16 серпня 2023 року, якою обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 ,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 16 серпня 2023 року підозрюваному ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначеним розміром застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 грн.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя послався на наявність обґрунтованої підозри, тяжкість і суворість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання його винуватим, негативне минуле, яке вказує на його соціально-небезпечну поведінку, схильність до вчинення протиправних діянь, що у своїй сукупності свідчить про наявність ризиків зазначених у клопотанні слідчого, про обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою та про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам протиправної поведінки підозрюваного.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою обрати ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на нічний час з 22 год. 00 хв. до 06.00 год.

Зазначає, що слідчим суддею при розгляді клопотання не надано належної та об`єктивної оцінки фактично висунутій підозрі та фактичним обставинам у даному кримінальному провадженні і безпідставно не виконано вимоги закону щодо врахування міцності соціальних зв`язків підозрюваного та інших вимог КПК України.

Вважає, що застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_8 є надмірним.

Також, захисник зазначає, що ОСОБА_8 є раніше не судимою особою, в силу ст. 89 КК України, матеріальної шкоди нікому в даному кримінальному провадженні завдано не було, дані правопорушення сталися за активної поведінки поліції, на думку захисника, має місце провокація злочинів, підозрюваний не становить суспільної небезпеки.

Твердить, що недооцінена міцність соціальних зв`язків, оскільки у ОСОБА_8 є малолітній син, але слідчий суддя відхилив ці відомості безпідставно.

Крім того, визначено непомірний розмір застави для ОСОБА_8 ..

Апелянт зазначає, що строк тримання під вартою визначено фактично понад 60 днів.

Заслухавши доповідача, пояснення захисника ОСОБА_7 та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу, заперечення прокурора на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим заходом і він може бути застосованим тоді, коли жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно із пунктом 1 частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На переконання колегії суддів висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_8 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, відповідають фактичним обставинам провадження, оскільки підтверджуються матеріалами кримінального провадження долученими до клопотання, в тому числі протоколах допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколами огляду та вручення грошових коштів, протоколом проведення оперативної закупки від 05.06.2023, протоколами огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку та вилучення в нього речей від 05.06.2023, 15.08.2023 висновком судової експертизи матеріалів, речовин та виробів №СЕ-19/106-23/7286-НЗПРАП від 19.06.2023, протоколом проведення обшуку від 15.08.2023, протоколом затримання ОСОБА_8 від 15.08.2023, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 від 15.08.2023.

Матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості саме для встановлення вини чи її відсутності у особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Докази долучені до клопотання свідчать, що ОСОБА_8 може бути причетний до вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

За таких обставин доводи захисника про не надання слідчим суддею належної та об`єктивної оцінки підозри висунутої її підзахисному є необґрунтованими, оскільки слідчий суддя, розглядаючи клопотання, всебічно, повно та об`єктивно з`ясував ці питання та надав на них відповіді.

Слідчий суддя достатньо обґрунтував свої висновки про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, з цими висновками погоджується і колегія суддів.

При цьому, колегія суддів враховує тяжкість кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 (злочин віднесено до категорії тяжких у сфері обігу психотропних речовин), за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, дані про особу підозрюваного, який судимий за вчинення злочинів пов`язаних з незаконним обігом наркотичних та психотропних речовин, є обвинуваченим у іншому кримінальному провадженні щодо аналогічних злочинів, що вказує на схильність підозрюваного до протиправної поведінки, не працевлаштований та не має офіційних джерел доходу, ці обставини в своїй сукупності свідчать про те, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України, а тому домашній арешт на нічний час, як зазначено в апеляційній скарзі захисника, на думку апеляційного суду не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

За таких обставин, апеляційний суд вважає обґрунтованими та законними висновки слідчого судді про наявність достатніх підстав, згідно вимог ст. 194 КПК України для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Колегія суддів зважає і на те, що при розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Також, колегія суддів зважає і на те, що на даний час в Україні введено воєнний стан, що також є відповідним ризиком, який з врахуванням даних про особу обвинуваченого, характером злочинів у яких від обвинувачується додатково свідчить про правильність висновків суду, оскільки в зазначених умовах здійснення контролю за обвинуваченим правоохоронними органами, в разі застосування до нього інших більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту є ускладненим.

Доводи сторони захисту про те, що до ОСОБА_8 може бути застосований більш м`який запобіжний захід, апеляційний суд вважає необґрунтованими, оскільки слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено достатніх стримуючих факторів від порушень з боку підозрюваного своїх зобов`язань в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Наявність на утриманні у підозрюваного малолітнього сина не є переконливим доводом для можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу - домашнього арешту, оскільки наявність у нього малолітнього сина згідно до підозри не стримали його від протиправної, неконтрольованої поведінки, в період дії воєнного стану, а тому ці обставини не зможуть гарантувати, що він не продовжить вчиняти злочини.

Судом як альтернатива, застосовано до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді застави, в межах розміру визначеного п.2 ч.5 ст. 182 КК України для тяжкого злочину, лише такий розмір на думку апеляційного суду з врахуванням підозри та інших зазначених обставин і даних про особу підозрюваного зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

Враховуючи зазначені обставини, колегія суддів, також не вбачає підстав на час розгляду апеляційної скарги, для зменшення розміру застави, яка узгоджується з розміром визначеним для тяжкого злочину, в повній мірі відповідає меті запобіжного заходу.

Разом з тим, статтею 197 КПК України, передбачено те, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, а строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Як встановлено у судовому засіданні апеляційного суду, згідно до протоколу про затримання від 15.08.2023 р., підозрюваного ОСОБА_8 було затримано 15.08.2023 р. о 21.05 год. Визначення слідчим суддею кінцевого строку тримання підозрюваного під вартою до 15.10.2023 року перевищує передбачений процесуальним законом максимальний строк 60 днів (а.п. 48-51).

За даних обставин, рішення слідчого судді відносно строку дії ухвали про обрання міри запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_8 постановлено з істотними порушення вимог кримінального процесуального закону, що відповідно до п.3 ч.1 ст.409 КПК України є підставою для скасування судового рішення, а з урахуванням вимог ст.407 цього Кодексу зі скасуванням ухвали слідчого судді й постановленням нової ухвали.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 16 серпня 2023 року, якою застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в частині визначення остаточного строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 скасувати.

В цій частині постановити нову ухвалу, якою строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 визначити до 13.10.2023 року.

В решті ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :