Справа № 212/3111/22
У Х В А Л А

іменем України

13 грудня 2023 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник адвокат ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000409 від 10.05.2022 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

13.12.2023 в судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що на даний час не зменшилися ризики, які були встановлені під час обрання запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти продовження строку тримання його під вартою, та подав клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який, зазначивши, що злочин, в якому обвинувачується не є тяжким, а він має постійне місце проживання, страждає на тяжке захворювання, яке потребує постійного лікування, яке не можуть забезпечити в умовах СІЗО. Також зазначив, що приймав участь в АТО, був пораненим та був визнаний непридатним до військової служби. В разі зміни запобіжного заходу зобов`язується з`являтися в судові засідання.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання підзахисного, просив його задовольнити посилаючись на те, що вважає ризики наведені прокурором перестали існувати.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали, що характеризують особу обвинуваченого, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою суду від 16 жовтня 2023 року ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 14 грудня 2023 року включно.

Суд зазначає, що за ч. 1, 3 ст. 331 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що судове слідство по зазначеному кримінальному провадженню триває, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, яке у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років з конфіскацією майна, яке було вчинено в період іспитового строку за попереднім вироком. Крім того, ОСОБА_5 раніше був неодноразово засуджений за вчинення умисних злочинів, в тому числі у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, але на шлях виправлення не став і знов обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. При цьому ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований та не має іншого офіційного джерела доходів, міцних соціальних зав`язків не має, що в своїй сукупності свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від суду, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Отже, на підставі викладеного суд, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, дійшов висновку, що обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінуються, та запобігає ризикам, існування яких доведено, і які не зменшилися, є реальними, тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого строком на 60 днів.

Клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу не містять будь-яких даних щодо зміни обставин обвинувачення чи раніше встановлених ризиків, що могло би слугувати підставою для зміни та застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Враховуючи вищенаведене, клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про заміну запобіжного заходу не підлягає задоволенню, а обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченого, характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, покаранню, що може бути призначене обвинуваченому у разі визнання його винуватості, забезпечує запобіганню встановленим раніше ризикам, і на спростування цього обвинуваченим будь-яких доводів не наведено і доказів не надано.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 131, 132, 177, 183, 331, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 10 лютого 2024 року включно.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про заміну запобіжного заходу - відмовити.

Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Суддя ОСОБА_1