Справа № 526/3336/23
Провадження № 1-кс/526/627/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2023 року м. Гадяч

слідча суддя Гадяцького районного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання начальника Середино-Будського відділу Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000077, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и л а:

21 вересня 2023 року до Гадяцького районного суду з клопотанням про накладення арешту на майно звернулася начальник Середино-Будського відділу Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , вказуючи, що у провадженні сектору дізнання ВП №1 (м. Середино-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 15.09.2023, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, за фактом того, що 15.09.2023 о 07:07 год. до ЧЧ ВП № 1 (м. Середино-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області надійшло повідомлення зі служби 102, про те що 15.09.2023 о 07:00 год. працівниками НПП «Деснянсько-Старогутський» на водоймі, яка розташована в с. Журавка, Шосткинського району, Сумської області було виявлено факт незаконного вилову риби за допомогою рибальських сіток мешканцем Сумської області Шосткинського району, м. Журавка, вул. Лісна,

буд. 34, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сума матеріальних збитків встановлюється.

У період часу з 09:14 год. 15.09.2023 до 13:07 год. 15.09.2023 на березі водойми за адресою: с. Журавка, Шосткинського району, Сумської області під час огляду місця події було виявлено та вилучено дерев`яний човен коричневого кольору разом з дерев`яним веслом коричневого кольору, рибальська сітка розміром: довжиною - 50 м та шириною - 1 м. з осередками розмірами 40 мм на 40 мм, 27 голів риби виду краснопірка.

Внаслідок незаконного вилову риби заподіяно матеріальну шкоду навколишньому середовищу, сума якої на даний час встановлюється.

15.09.2023 вилучені речі, а саме: дерев`яний човен коричневого кольору разом з дерев`яним веслом коричневого кольору, рибальська сітка розміром: довжиною - 50 м та шириною - 1 м. з осередками розмірами 40 мм на 40 мм, 27 голів риби виду краснопірка, були визнані та приєднані до кримінального провадження в якості речових доказів. Дерев`яний човен коричневого кольору разом з дерев`яним веслом коричневого кольору, передані на зберігання до с. Боровичи, база «Боровичанна» НПП «Деснянсько-Старогутський», рибальська сітка розміром: довжиною - 50 м та шириною - 1 м. з осередками розмірами 40 мм на 40 мм, 27 голів риби виду краснопірка передані на зберігання до камери зберігання речових доказів ВП № 1 (м. Середино-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області.

Начальник Середино-Будського відділу Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання без його участі.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідча суддя дійшла висновку про наявність правових підстав для задоволення зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Слідчою суддею встановлено, що відомості про дану подію внесені до ЄРДР 15.09.2023 за № 0000077, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Постановою дізнавача СВ ВП №1 (м. Середина-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 від 15.09.2023 у кримінальному провадженні № 0000077 від 15.09.2023 речовим доказом визнано: дерев`яний човен коричневого кольору з дерев`яним веслом коричневого кольору; 27 голів риби виду краснопірка; рибальську сітку розмірами довжиною - 50 м та шириною - 1 м з комірками розмірами 40 мм та 40 мм та передано вказані речі на відповідальне зберігання.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до п.1,2,5,6 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідча суддя врахувала:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000077 від 15.09.2023 року встановлені обставини, які вказують на те, що вилучені 15.09.2023 року дерев`яний човен, риба та сітки мають пряме відношення до кримінального правопорушення і відповідно до ст. 98 КПК України є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Слідча суддя дослідила зазначені в клопотанні прокурора обставини та дійшла обґрунтованого висновку про те, що накладення арешту на дерев`яний човен, рибу та сітки є необхідним тимчасовим заходом, оскільки постановою дізнавача від 15.09.2023 року їх визнано речовим доказом в кримінальному провадженні, як такі, що зберегли на собі сліди злочину, в зв`язку з чим з метою виконання вимог процесуального забезпечення ідентифікації, виявлення, фіксування слідів діяння, що містять ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, з метою заборони відчуження майна, є підстави накласти арешт на відповідне майно.

Арешт майна, з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною підставою для арешту такого майна (та на відміну від забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна, як окремих правових підстав), не вимагає оголошення підозри в кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Приймаючи рішення про арешт майна слідча суддя виходить з того, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна може призвести до його зникнення, реалізації або настання інших наслідків, які можуть перешкодити забезпеченню виконання процесуальних рішень у даному кримінальному провадженні, оскільки зазначені у клопотанні речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, тому для забезпечення прийняття процесуальних рішень та запобіганню знищення чи пошкодження або настання інших негативних наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на дерев`яний човен, рибу та сітки, вилучені під час проведення огляду місця вчинення правопорушення, так як зазначений захід забезпечення кримінального провадження відповідає завданням кримінального судочинства.

Слід зазначити, що з матеріалів клопотання вбачається, що прокурор просить накласти арешт на майно, яке вилучено в ході огляду 15.09.2023, а клопотання направлено до суду 21.09.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи у слідчого судді, суду.

Аналізуючи додані до клопотання про арешт майна докази пропуску строку звернення до суду, слідчим суддею встановлено, що строк звернення до суду з клопотанням пропущений прокурором з поважних причин, частина яких є загальновідомими, тому приходжу до висновку про наявність підстав для поновлення пропущеного процесуального строку на подачу до суду клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись статтями ст. 131, 170-173, 309, 290-372 КПК України, слідча суддя

у х в а л и л а:

Поновити начальнику Середино-Будського відділу Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 строк на подання до суду клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000077 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Клопотання начальника Середино-Будського відділу Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000077 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні, внесеному 15.09.2023 до ЄРДР за №0000077 до прийняття остаточних процесуальних рішень у даному кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, на наступні предмети: дерев`яний човен коричневого кольору з дерев`яним веслом коричневого кольору, які знаходяться на зберіганні в с. Боровичи, база «Боровичанна» НПП «Деснянсько-Старогутський»; 27 голів риби виду краснопірка; рибальську сітку розмірами довжиною - 50 м та шириною - 1 м з комірками розмірами 40 мм та 40 мм, які знаходяться на зберіганні в камері зберігання речових доказів ВП № 1 (м. Середино-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області, за адресою: вул. Вокзальна буд. 2, м. Середина-Буда, Сумської області.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її проголошення, а особами без виклику яких постановлено ухвалу протягом 5-ти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддя: ОСОБА_1