справа № 619/731/24
провадження № 1-кс/619/185/24
УХВАЛА

іменем України

12 лютого 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна, у кримінальному провадженні № 0000037 від 26.10.2023,

В С Т А Н О В И В:

12 лютого 2024 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотанняпрокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000037 від 26.10.2023, за ознаками кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що групою осіб на території Харківської області здійснюється незаконне виготовлення, зберігання з метою збуту та збут незаконно виготовлених підакцизних товарів з підробленими марками акцизного податку.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29 січня 2024 року надано дозвіл учасникам слідчої групи у кримінальному провадженні на проведення обшуку квартири за адресою:АДРЕСА_1 .

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання незаконно виготовлених підакцизних товарів - цигарок та інших предметів та речей, які мають значення для кримінального провадження, 06.02.2024 слідчий СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , на підставі зазначеної вище ухвали суду, провів обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за результатами якого вилучено, упаковано та опечатано з пояснювальними написами учасників обшуку предмети: 11 зошитів, грошові кошти, 4 мобільні телефони.

На підставі вищевикладеного, у сторони обвинувачення виникла необхідність накласти арешт на вилучені предмети, які зазначені у клопотання прокурора, оскільки вказані предмети матимуть суттєве значення у кримінальному провадженні, як речові докази для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Прокурор вказує, що з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, перетворення, відчуження тимчасово вилученого майна, виникає необхідність накласти на нього арешт, шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаним майном.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими прокурор обґрунтовує доводи цього клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступних обставин.

Так, СВ ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000037 від 26.10.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

В клопотанні про арешт майна не вказано повних даних про власника (власників) майна, що з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст.ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Таким чином, в клопотанні про арешт майна має бути обов`язково зазначено відомості про власника (власників) майна чи особу у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), що необхідно для виклику цієї особи у судове засідання.

Крім того, до клопотання про арешт майна не долучено процесуальні рішення, якими підтверджуються повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні.

В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.02.2021 року по справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584кмо18) викладено правовий висновок, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.

Разом із цим, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) прокурора (групи прокурорів), якою б підтверджувались повноваження прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 у цьому кримінальному провадженні.

Прокурор просить накласти арешт на вилучені 11 зошитів, грошові кошти, 4 мобільні телефони.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Законом передбачено, що усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. Огляд мобільних телефонів, комп`ютерних даних проводиться слідчим, прокурором шляхом відображення у протоколі огляду інформації, яку вони містять, у формі, придатній для сприйняття їх змісту (за допомогою електронних засобів, фотозйомки, відеозапису, зйомки та/або відеозапису екрана тощо або у паперовій формі). У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. В матеріалах клопотання відсутній протокол огляду вилученого майна.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що в клопотанні не зазначено місце зберігання тимчасово вилученого майна, в тому числі вилучених грошових коштів, що позбавляє можливості слідчого судді визначити конкретне місце зберігання такого майна згідно «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства та суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Вказані недоліки клопотання про арешт майна позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000037 від 26.10.2023, за ознаками кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України повернути для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1