Провадження №: 1-кс/755/4060/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" грудня 2023 р. Слідчий суддя Дніпровський районний суд м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому клопотання старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0004230 від 18.12.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець міста Києва, з середньою освітою, офіційно не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не офіційно працюючого вантажником, раніше не судимого в силу ст. 89 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в :

старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва - ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, ОСОБА_9 перебуваючи в злочинній змові з ОСОБА_10 18.12.2023 приблизно о 10 год 20 хв, тобто під час дії ЗУ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, який в подальшому продовжений та діяв на день вчинення злочину, з метою таємного викрадення чужого майна поєднаного з проникненням у житло, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , де використовуючи заздалегідь заготовлені предмети для вчинення даного злочину, а саме радіостанції та інструмент для відкриття замків, обрали об`єктом свого злочинного посягання майно, яке знаходиться в квартирі АДРЕСА_3 зазначеного будинку.

Реалізуючи свої злочинні наміри, направлені на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло, ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_10 переконавшись в тому, що за їх злочинними діями ніхто не спостерігає та їх дії залишаються таємними для власників житла та оточуючих, за допомогою заздалегідь підготовлених предметів, що мали при собі відчинили двері під?їзду №8 та зайшли до житлового будинку АДРЕСА_2 .

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_6 та ОСОБА_10 підійшли до вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 , та відчинили двері шляхом пошкодження механізму замка, таким чином проникнувши в приміщення вищевказаної квартири.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_6 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_10 , з метою протиправного збагачення за рахунок чужого майна, обшукали квартиру АДРЕСА_3 , звідки таємно викрали належне майно потерпілого ОСОБА_11 , а саме: грошові кошти в сумі 4800 доларів США, що відповідно курсу НБУ становить 178 597 грн. 25 коп., грошові кошти в сумі 7000 гривень, ноутбук марки «Macbook Air Pro», вартістю 35 000 грн., мобільний Iphone 8plus, вартістю 8 000 грн., планшет марки «Samsung», вартістю 1000 грн., золоті вироби у вигляді двох каблучок, однієї сережки, хрестика та булавки, а також посвідчення водія на ім?я ОСОБА_12 ..

Після чого, ОСОБА_10 та ОСОБА_6 о 11 год. 20 хв. утримуючи при собі викрадене майно, вийшли з під"їзду вказаного будинку на вулицю та зникли з місця вчинення кримінального правопорушення , при цьому викрадене майно розподілили між собою, однак в ході переслідування було затримано працівниками поліції разом з викраденим майном по вул. А. Ахматової 45 в м. Києві.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити. З підстав наведених у клопотанні.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання. Просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, а в разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою призначити мінімальний розмір застави. Підозрюваний не буде ухилятись від слідства та суду свою вину визнає в повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_6 просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаними фактами, 18.12.2023 року відомості про вчинення кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004230, за ч. 4 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, слідчим у клопотанні та доданих документах доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України. Інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення є тяжкими, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, відповідно до п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини «Харченко проти України» (Заява № 40107/02) від 10 лютого 2011 року, набуло статус остаточного 10 травня 2011 року, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», заява № 34578/97, п. 93).

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Таким чином, наявні ризики дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити інші правопорушення, уникати від органу досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому, слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину розмір застави становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий суддя, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків вважає, з урахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 заставу в розмірі ста п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на думку суду саме такий розмір застави здатний забезпечити та повною мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 182-183, 176-178, 186, 193-196, 206, 208, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:

Клопотання- задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України строком на 60 днів - з моменту його фактичного затримання, тобто 18.12.2023 до 14 лютого 2024 року включно.

Взяти ОСОБА_7 , під варту в залі суду та помістити до ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_7 , заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 402 600 гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1)не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

2)повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

3)утримуватись від спілкування зі свідками у даному провадженні, в межах строку досудового розслідування.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: