Провадження №1-кс/369/3553/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.10.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003102 від 18.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003102 від 18.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,.

Своє клопотання слідчий мотивує тим, що слідчим відділом Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003102 від 18.10.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ввечері 16 жовтня 2023 року, більш точного часу в ході проведення досудового розслідування встановити не вдалося за можливе, перебуваючи в гаражному приміщенні, що знаходиться на території домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виник словесний конфлікт, в ході розвитку якого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_10 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, з метою позбавлення життя ОСОБА_9 , усвідомлюючи, що нанесення ударів тупим предметом по голові є життєво-небезпечним для життя людини, оскільки там сконцентровані життєво-важливі органи життєзабезпечення, з метою протиправного заподіяння смерті іншій людині, бажаючи настання невідворотного наслідку у вигляді смерті, взявши до рук невстановлений в ході досудового розслідування тупий предмет, наніс ОСОБА_9 чотири удари тупим предметом в область голови, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток склепіння основи черепа, внаслідок отримання яких ОСОБА_9 помер на місці події.

Після чого у ОСОБА_4 виник злочинний план, щодо приховування вбивства. Впевнившись, що ОСОБА_9 мертвий, з метою реалізації свого злочинного плану щодо приховування вбивства ОСОБА_4 поклав тіло ОСОБА_9 в багажне відділення автомобіля «Honda Accord» червоного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 та 18.10.2023 близько 11 години 45 хвилин, реалізуючи свій злочинний план на приховування вбивства, ОСОБА_4 , виїхав в напрямку с. Жорнівка Фастівського району Київської області, де в лісосмузі, неподалік від зазначеного села, з метою доведення свого злочинного плану до кінця, дістав з багажного відділення автомобіля труп ОСОБА_9 та поклав його на землю, після чого поїхав з місця події в невстановленому напрямку.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Галиця. Ніжинського району. Чернігівської області, українець, громадянин України, не одружений, з середньою освітою, офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимий підозрюється в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У зв`язку з чим, 20.10.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КГІК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

21.10.2023 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місцевост і від 20.10.2023; протоколом обшуку від 20.10.2023; протоколом обшуку від 20.10.2023; протоколом обшуку від 20.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 20.10.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 від 21.10.2023; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 сг. 1 15 КК України; протоколом огляд/речей від 21.10.2023; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Підставою застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до слідчого судді про обрання такого запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, і розуміючи що його обґрунтовано підозрюють у вчиненні даного злочину, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене. Крім того, підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного місця роботи, за місцем реєстрації не проживає, тому існують підстави вважати, що останній буде переховуватись від правоохоронних органів, як спосіб уникнення від відповідальності, а отже наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід зазначити, що перебуваючи не під вартою підозрюваний ОСОБА_4 знаючи анкетні дані свідків, які вказують на причетність останнього до вчинення кримінального правопорушення, може незаконно впливати на них з метою реабілітації себе як злочинця, впливаючи на них шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з застосуванням фізичної сили або погроз такого застосування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід зазначити, те що оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного злочину проти життя та здоров`я особи в період введення на території України воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправних діянь, в тому числі кримінальних правопорушень. Тому, у разі перебування ОСОБА_4 па волі, наявні передумови для вчинення останнім інших кримінальних правопорушень.

Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 не забезпечать належне виконання ним процесуальних обов`язків та запобіганню вищезазначеним ризикам.

З цих підстав, орган досудового розслідування, вважав, що ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків. Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, пояснення надав аналогічні тексту клопотання та просив задовольнити з наведених у ньому підстав та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заперечували щодо задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої їх підзахисному підозри, відсутністю заявлених ризиків та просили суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, у виді цілодобового домашнього арешту. При цьому, захисник ОСОБА_6 просив суд долучити до матеріалів клопотання матеріали про право власності матері ОСОБА_4 - ОСОБА_14 на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , за якою просив суд визначити підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку своїх захисників.

Слідчий суддя, заслухавши думки учасників кримінального провадження, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали клопотання, вважає, клопотання слідчого таким, що підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Так, положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Стаття 277 КПК України визначає вимоги до змісту повідомлення про підозру як процесуального документа. Так, повідомлення про підозру, окрім інших відомостей, має містити зміст підозри.

Достатність належить до оціночної категорії, тому в кожному кримінальному провадженні за внутрішнім переконанням слідчий, детектив, прокурор вирішують питання про достатність рівня підозри, обґрунтування якої (тобто її зміст) лягає в основу процесуального документа. Повідомлення про підозру це суб`єктивне, засноване на відповідній структурі складу злочину, формулювання обвинувачення у формі певної тези, яка лише у процесі досудового розслідування в повному обсязі може перерости у твердження у вигляді обвинувального акта.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом огляду місцевості від 20.10.2023; протоколом обшуку від 20.10.2023; протоколом обшуку від 20.10.2023; протоколом обшуку від 20.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 20.10.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 від 21.10.2023; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 сг. 1 15 КК України; протоколом огляд/речей від 21.10.2023; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення у судовому засіданні доведений можливий ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 за необхідності зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Так, інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, у відповідності до ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Також, судом встановлено, що підозрюваний офіційно не працює, не має достатніх міцних соціальних зв`язків, а тому може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Кожна окремо з вищезазначених обставин не є вирішальною при оцінці наявності ризику переховування ОСОБА_4 , однак у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дає підстави стверджувати про наявність ризику можливого переховування від органів досудового розслідування та суду на даному етапі кримінального провадження.

Крім того, беручи до уваги початкову стадію досудового розслідування, на переконання суду, сторона обвинувачення не мала достатньо часу для проведення усіх необхідних слідчих дій та призначення експертиз, що стосується предмету доказування у цьому кримінальному провадженні.

Ризик впливу підозрюваного на свідків, підтверджується тим, що йому відомі анкетні дані свідків, які вказують на причетність останнього до вчинення кримінального правопорушення, тому він може незаконно впливати на них шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з застосуванням фізичної сили або погроз такого застосування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності. Крім того, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного злочину проти життя та здоров`я особи, вчиненого в період введення на території України воєнного стану, що свідчить про відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправних діянь, у тому числі кримінальних правопорушень. Тому, у разі перебування ОСОБА_4 на волі, наявні передумови для вчинення останнім інших кримінальних правопорушень, а тому наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Одночасно з цим, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків встановлених у судовому засіданні, слідчий суддя повинен оцінити в сукупності всі обставини кримінального провадження, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного (ст. 178 КПК України).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є умисним злочином проти життя та здоров`я особи, вчинений в період введення на території України воєнного стану, є особливо тяжким, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, та беручи до уваги, що підозрюваний, з метою ухилення від слідства та суду має реальну можливість змінити місце свого перебування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя переконаний, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. Так, домашній арешт не зможе уберегти від ризику переховування від слідства та суду. Застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки не вирішувалося, оскільки не надходило такого клопотання до суду. Особисте зобов`язання не відповідає тяжкості злочину, у якому підозрюється особа та вагомості наданих доказів. При цьому слідчий суддя враховує, що вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання його під вартою.

За таких підстав слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Задовольняючи клопотання про тримання під вартою, вважаю за необхідне не визначати підозрюваному розмір застави.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183-187, 193-203, 205-206, 369-372, 376 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Галиця Ніжинського району Чернігівської області, не одруженого, який має середню освіту, офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 57 діб, тобто до 18 грудня 2023 року (включно).

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання тобто з 22 год. 55 хв. 20 жовтня 2023 року.

Визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою що до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 22 год. 55 хв. 18 грудня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 27 жовтня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_15