ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

скаржника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 18 жовтня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 26 вересня 2023 року,

В с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 18 жовтня 2023 року було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 26 вересня 2023 року.

Рішення суду обґрунтовано наступним.

Зі змісту скарги встановлено, що 26 вересня 2023 року ОСОБА_7 подала заяву до Дніпропетровської обласної прокуратури про протиправну бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділення поліції №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 при розслідуванні ним кримінального провадження №0000107, відомості про яке внесено до ЄРДР 12.01.2023 року за ч.1 ст.173 КК України за її заявою на підставі ухвали слідчого судді. Просила внести щодо цієї особи відомості до ЄРДР. Просила внести до ЄРДР відомості про вчинення дізнавачем ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ст.367 КК України. 27.09.2023 року нею отримано відповідь з Дніпропетровської обласної прокуратури, що відомості за її заявою до ЄРДР внесені не будуть, оскільки немає для цього підстав, з чим заявниця не згодна. Не згодна апелянт і зі станом розслідування цього провадження, вважає його занадто тривалим та неефективним.

Прокурор та дізнавач в судовому засіданні частково погодилися із доводами заявниці та зазначили, що досудове розслідування зазначеного кримінального провадження дійсно потребує активізації, однак його уповільненість не утворює складу кримінального правопорушення в діях дізнавача ОСОБА_8 , та обумовлена низкою об`єктивних чинників, серед яких надмірне навантаження на дізнавача іншими кримінальними провадженнями, прийняття ним справи до свого провадження лише в травні 2023 року.

Також в судовому засіданні досліджено матеріали кримінального провадження №0000107 та встановлено, що попри доводів скаржниці, викладених у її заяві, насправді в цьому провадженні наявна постанова про визнання її потерпілою, протокол її допиту як потерпілої. Крім того, на вимогу дізнавача, документи, які вона вважає за необхідне залучити до матеріалів провадження, витребувані з підприємства ПрАТ «ДМЗ» та приєднані до нього. До уповноваженого органу контролю направлено вимогу про проведення перевірки повноти дотримання трудового законодавства по взаємовідносинах між підприємством ПрАТ «ДМЗ» та заявницею ОСОБА_7 . Також в матеріалах провадження наявні процесуальні документи щодо створення групи дізнавачів у цьому провадженні, письмові вказівки процесуального керівника.

Надаючи оцінку доводам сторін та наявному в зазначеному кримінальному провадженні обсягу зібраних матеріалів, слідчий суддя погодився з тим, що стан досудового розслідування в зазначеному кримінальному провадженні дійсно потребує активізації, проте думка заявниці про наявність у зв`язку з цим в діях дізнавача ОСОБА_8 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.367 КК України, є хибною.

У своєму рішенні слідчий суддя послався на позицію Верховний Суду (постанова від 06.06.2023 року по справі № 461/9707/21) про те, що кримінальні проступки є менш суспільно небезпечними діяннями порівняно з нетяжкими злочинами, а тому строк їх розслідування не повинен бути більшим, ніж для нетяжких злочинів. З цього випливає, що строк розслідування кримінального провадження №0000107 мав би тривати щонайменше до 12.01.2024 року, оскільки відомості про це провадження внесено до ЄРДР 12.01.2023 року. Тож, особа, яка проводить досудове розслідування кримінального провадження №0000107, на теперішній час не вичерпала процесуальні можливості для виконання завдань, передбачених ст.2 КПК України в розрізі часових меж.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що за своїм змістом заява, скарга ОСОБА_7 не містять таких фактичних даних на підтвердження того, що заявницею було подано повідомлення про кримінальне правопорушення, яке містить достатні відомості про реальність конкретної події злочину в розумінні ст. 11 КК України, а тому за таким повідомленням про внесення відомостей до ЄРДР уповноваженою особою Дніпропетровської обласної прокуратури не порушено вимог кримінального процесуального законодавства.

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 18.10.2023 року та зобов`язати відповідального працівника Дніпропетровської обласної прокуратури на підставі ст.. 214 КПК України внести відомості за її заявою про злочин, здійснений службовою особою при розслідуванні її справи, передбачений ст. 367 КК України.

В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що в поданій до Дніпропетровської обласної прокуратури заяві було зазначено, що її попередили, що згідно з розпорядженням 01.12.2022 року № 492/р, підписаним директором з персоналу та соціальних питань ОСОБА_9 вона повинна добровільно подати до відділу кадрів заяву про звільнення з роботи. В разі відмови їй ставлять вимоги, що вона повинна працювати на підприємстві три дні по одній годині, а саме з 8.00 годин до 9.00 годин. Це є збитковим для працівника, так як вартість послуг маршрутних таксі за прибуття на роботу перевищує вартість оплати праці на підприємстві за одну годину. Цим, на думку апелянтки, умисно порушено вимоги ст. 43 Конституції України. Вказує, що відповідно до вимог припису ст. 50 КЗоТ норма робочого часу на тиждень встановлюється тривалістю 40 годин. Встановлення норми робочого часу тривалістю одну годину не передбачено законодавством. Це є пряме порушення права працівника на працю. Дану вимогу на підприємстві умисно застосовано з ціллю створення умов, при яких працівники самі будуть звільнятись з підприємства за власним бажанням.

Процесуальним керівником у кримінальному провадженні згідно з ЄРДР за №0000107 визначено прокурора Західної окружної прокуратури міста Дніпро ОСОБА_10 . На думку скаржниці, представники органів прокуратури самоусунулись від належного процесуального впливу на бездіяльність процесуального керівника в кримінальному провадженні №0000107, хоча процесуальні дії у кримінальному провадженні відсутні взагалі, їх ніхто не проводить, план слідчих дій відсутній, належні та необхідні докази ніхто не витребовує та не збирає, проведення допитів свідків та підозрюваних ніхто не проводить, дізнавач сектору дізнання ВП №З ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 очні ставки не проводив, умисно не провів жодного допиту службових осіб ПрАТ «ДМЗ», постанова про визнання потерпілою відсутня, їй спричинено та продовжує спричинятися значний матеріальний збиток, оскільки її мінімальна плата на ПрАТ «ДМЗ» на даний час складає 400 гривень, тому остання голодує за відсутності належної оплати праці, дізнавач до теперішнього часу не витребував в адміністрації ПрАТ «ДМЗ» документи, які нею неодноразово запрашувалися, та які відсутні у матеріалах кримінального провадження. Необхідно, на думку апелянта, кваліфікувати зазначене як геноцид ОСОБА_7 за статтею 442 КК України, а дії дізнавача ОСОБА_8 - такими, що підривають міжнародні угоди та договори.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши надані матеріали та доводи апеляції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч.5 ст.214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.

За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Відповідно до п. 3 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 р. № 100, заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до розділу ІV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 р. № 930, керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді. Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.

Апеляційним переглядом встановлено, що ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська в порядку ст. ст. 303-307 КПК України зі скаргою, в якій просила зобов`язати уповноважену особу Дніпропетровської обласної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за її заявою.

В обґрунтування скарги ОСОБА_7 зазначила, що 26 вересня 2023 року вона подала заяву до Дніпропетровської обласної прокуратури про протиправну бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділення поліції №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 при розслідуванні ним кримінального провадження №0000107, відомості про яке внесено до ЄРДР 12.01.2023 року за ч.1 ст.173 КК України за її заявою на підставі ухвали слідчого судді. Зазначає що слідчі дії в цьому кримінальному провадженні не ведуться взагалі, потерпілою її не визнали, документи, які вона просила витребувати з підприємства ПрАТ «ДМЗ» не витребувані, посадові особи цього підприємства не допитані, план слідчих дій відсутній. Просила внести до ЄРДР відомості про вчинення дізнавачем ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ст.367 КК України. 27.09.2023 року нею отримано відповідь з Дніпропетровської обласної прокуратури, що відомості за її заявою до ЄРДР внесені не будуть, оскільки немає для цього підстав, з чим заявниця не згодна. На дату подання скарги відомості до ЄРДР не внесені, що змусило скаржницю звернутись до слідчого судді.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_7 слідчий суддя вказав, що стан досудового розслідування в зазначеному кримінальному провадженні дійсно потребує активізації, проте думка заявниці про наявність у зв`язку з цим в діях дізнавача ОСОБА_8 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.367 КК України, є хибною, за своїм змістом заява і скарга ОСОБА_7 не містять таких фактичних даних на підтвердження того, що заявницею було подано повідомлення про кримінальне правопорушення, яке містить достатні відомості про реальність конкретної події кримінального правопорушення в розумінні ст. 11 КК України, а тому за таким повідомленням про внесення відомостей до ЄРДР уповноваженою особою Дніпропетровської обласної прокуратури не порушено вимог кримінального процесуального законодавства.

З таким висновком слідчого судді колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч.1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч.4 ст. 214 КПК України.

У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_11 від 17 червня 2020 року, згідно п.5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження,а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

І дійсно, позиція слідчого судді, як і апеляційного суду, цілком узгоджується з практикою Верховного Суду стосовно вирішення питання наявності чи відсутності підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до чого підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заява ОСОБА_7 від 26.09.2023 року про вчинення кримінального правопорушення за своїм змістом та суттю, на думку колегії суддів, не є повідомленням про злочин, і не містить конкретних та достатніх даних про можливість вчинення кримінального правопорушення дізнавачем ОСОБА_8 під час досудового розслідування кримінального провадження №0000107, а уповільненість цього процесу не утворює складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, адже обумовлена низкою об`єктивних чинників, серед яких надмірне навантаження дізнавача перебуванням у його провадженні інших кримінальних проваджень, а також з огляду на прийняття ним вказаного провадження до свого провадження лише у травні 2023 року. До того ж, як вірно зазначив слідчий суддя, скарга ОСОБА_7 дійсно зводиться до незгоди із станом розслідування провадження через його надмірну тривалість та неефективність, а тому апеляційний суд вважає, що відомості, викладені в заяві останньої, не підлягають внесенню до ЄРДР.

Оскільки колегією судів встановлено, що рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, воно підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_7 - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення. Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 18 жовтня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 26 вересня 2023 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3