КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/424/2024 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року, щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця Республіки Молдова, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 січня 2023 року за №0000007, -

за участю:

прокурора ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року частково задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_7 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави - 500 (п`ятсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі - 1 614 000 (один мільйон шістсот чотирнадцять тисяч) гривень 00 коп.

На підставі ч. 5 ст.194 КПК України покладено на підозрюваного ОСОБА_7 на строк - до 24.12.2023, такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

- не відлучатися з м. Одеси без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;

- повідомляти слідчого (детектива , прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати уповноваженому органу у сфері паспортного контролю на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України.

Підозрюваному ОСОБА_7 письмово під розпис повідомлено покладені на нього обов`язки та роз`яснено, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням,захисник ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_7 .

На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала слідчого судді є такою, що підлягає скасуванню з підстав неповноти судового розгляду, невідповідності висновків суду, викладених у судовому рішенні фактичним обставинам кримінального провадження, істотного порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Також апелянт зазначає, що зазначені у клопотанні ризики не існують та не були доведеними, в матеріалах справи не міститься жодних доказів підтвердження існування таких ризиків. Повідомлена підозра ОСОБА_7 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України є необґрунтованою.

Апелянт звертає увагу на те, що аналогічні обставини, які досліджуються в даному кримінальному провадженні № 0000007, вже були предметом досудового розслідування в іншому кримінальному провадженні № 0000026, по якому вже надана кримінально-правова оцінка та ухвалене остаточне процесуальне рішення.

Кримінальне провадження № 0000026 від 01.04.2021 розслідувалось Слідчим управлінням фінансових розслідувань Офісу великих платників податків ДФС України за ознаками тієї ж ч. З ст. 212 КК України - відносно того, що службові особи ТОВ «Краншип» (код 32428972) ввезли на митну територію України судно «Afina» у митному режимі «Тимчасове ввезення» з умовним частковим звільненням від оподаткування, але, в порушення вимог ст. 257, ч. 2 ст. 71. ст. 106, ст. 285, ч. 1 ст. 266 МК України, незаконно передали вказані транспортні засоби у тимчасове платне користування на умовах оренди іншим суб`єктам господарської діяльності, не оформивши вказані судна у відповідний митний режим «Імпорт», в результаті чого умисно ухилились від сплати податків в особливо великих розмірах.

Після зміни підслідності заступником Генерального прокурора України, постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 від 29.12.2022 кримінальне провадження № 0000026 від 01.04.2021 було закрите на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України - у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 212 КПК України.

В кримінальних провадженнях № 0000007 та № 0000026 фактично йдеться про аналогічні фактичні обставини, а саме оформлення та використання ТОВ «Краншип» судна «Afina» у митному режимі «тимчасового ввезення».

В судовому засіданні стороною захисту надані матеріали на підтвердження здійснення господарської діяльності судном «Afina» у митному режимі «тимчасового ввезення», виключно ТОВ «Краншип», звернута увага суду на відсутність у органів досудового розслідування будь-яких протилежних даних.

Прокурором самостійно встановлюється факт наявності митного правопорушення, що фактично викладено у формулюванні підозри. Прокурором підминаються повноваження контролюючих органів до повноважень яких віднесено встановлення факту порушення митного законодавства відповідно до п. 41.6 ст. 41 ПК України, він діє поза межами своїх повноважень.

Висновок експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судово-економічної експертизи у кримінальному провадженні від 14.07.2023 не може бути доказом порушення митних правил, встановлення факту якого належить до компетенції митних органів згідно п. 41.6 ст. 41 ПК України.

Також апелянт зазначає, що слідчий суддя не з`ясував у підозрюваного фінансової можливості внесення застави у розмірі 1 614 000,00 гривень. Не проаналізував відомості про доходи у підозрюваного (довідку про зарплату) та його характеристики. Визначив заставу, яка є надмірним тягарем для підозрюваного, яка гарантує потрапляння та тримання в СІЗО.

Згідно довідки про зарплату середній місячний дохід ОСОБА_7 складає 15 000 гривень, що залишено без уваги. ОСОБА_7 з 12.08.2022 року не працює в ТОВ «Краншип».

Крім цього, наявність фінансової неспроможності ОСОБА_7 сплатити такий завеликий розмір застави підтверджується тим фактом, що заставу за нього сплатило ТОВ «Краншип» з метою уникнення негативних наслідків у вигляді зміни запобіжного на тримання під вартою.

Апелянт також звертає увагу на те, що підозрюваний має постійне місце проживання та постійне місце роботи, отримує дохід, раніше не судимий, від слідства не ухиляється, він може виконувати свої процесуальні обов`язки без застосування запобіжного заходу та не буде переховуватися від суду, що є підставою для відмови у застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави.

При цьому ОСОБА_7 вчиться в аспірантурі в Одеському національному морському університеті, піклується про свою матір ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є пенсіонером та інвалідом II групи, на його утриманні перебуває неповнолітній син 2014 р.н. Позитивно характеризується за місцем роботи, неодноразово нагороджений за успіхи і вагомі внески у сфері мореплавства, є відповідальною, добросовісною людиною, заслуговує довіру у суспільстві та відповідно у суду. Проте слідчий суддязалишив вказані обставини без належної правової оцінки, а також не розглянув і не відхилив мотивовано аргументи і докази захисту.

Підозрюваний в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги був повідомлений завчасно та належним чином, клопотань про перенесення розгляду від останнього не надходило, що дає суду апеляційної інстанції підстави розглядати справу за його відсутністю.

В даному випадку апеляційний суд приймає до уваги також практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з цим, 25.01.2024 захисник ОСОБА_12 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подала консультаційний висновок фахівця у якому зазначено, що останньому було проведено операцію, а тому дана обставина визнається поважною причиною неприбуття підозрюваного у судове засідання.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника ОСОБА_6 , яка підтримала свою апеляційну скаргу та просила її задовольнити, з наведених в ній підстав, позицію прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

Як убачається з матеріалів судового провадження, що детективами Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000007 від 31.01.2023за підозрою колишнього директора ТОВ «КРАНШИП» ОСОБА_7 в умисному ухиленні від сплати податків в особливо великих розмірах за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що директором ТОВ «КРАНШИП» ОСОБА_7 , з метою умисного ухилення від сплати податків, а саме мита та податку на додану вартість, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, до Одеської митниці Держмитслужби надано недостовірні дані щодо мети ввезення, цільового призначення ввезеного зазначеного судна, у зв`язку з чим безпідставно під час митного оформлення до цього судна застосовано митний режим тимчасового ввезення, що як наслідок призвело до того, що ОСОБА_7 , як директором ТОВ «КРАНШИП», не сплачено до бюджету податків на загальну суму 8 664 878,06 грн, тобто в особливо великому розмірі.

24.10.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру в умисному ухиленні від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчиненому службовою особою підприємства незалежно від форми власності, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

08.12.2023 детектив Головного підрозділу детективів Бюро економічної Безпеки України ОСОБА_13 , за погодженням із прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_7 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, у кримінальному провадженні №0000007, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 січня 2023 року.

Обґрунтовуючи дане клопотання, детектив вказав, що органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, а саме: ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 212 КК України, що відноситься, згідно ст.12 КК України, до категорії тяжких злочинів, ОСОБА_7 як особисто, так за допомогою довірених осіб може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, ОСОБА_7 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ОСОБА_7 може перешкоджати іншим чином встановленню істини по даному кримінальному провадженню, в тому числі застосовуючи штучні, умисно вигадані підстави для ухилення від участі у проведенні необхідних слідчих та процесуальних діях.

12.12.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва задоволено вказане клопотання детектива частково та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави - 500 (п`ятсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі - 1 614 000 (один мільйон шістсот чотирнадцять тисяч) гривень 00 коп.

Під час розгляду клопотання детектива про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді застави слідчий суддя, вірно зазначив, що обставини, викладені у ч. 1 ст. 194 КПК України, на даний час є частково доведені, а тому існують достатні підстави вважати, що існує вказаний у клопотанні ризик, передбачений ст.177 КПК України, переховуватися від органів досудового розслідування, а доказів зворотного в судовому засіданні сторонами не надано. Беззаперечних даних, які б виключали вказаний ризик, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Також слідчим суддею вказано, що достатніх підстав вважати, що підозра ОСОБА_7 є необґрунтованою, суд не вбачає і стороною захисту такої необґрунтованості не доведено, із чим погоджується колегія суддів.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, журналу судового засідання, на основі наданих детективом матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, врахував конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_7 , тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній, ймовірність настання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та прийшов до висновку, що запобіжний захід у вигляді застави у повній мірі зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПКкримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі "Соловей і Зозуля проти України" зазначено, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "IlgarMammadov v. Azerbaijanп. 88", "Erdagoz v. Turkeyп. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".

На початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно обґрунтованості підозри ОСОБА_7 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Відтак, колегія суддів не бере до уваги доводи сторони захисту щодо відсутності доказів обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_7 , інкримінованого йому кримінального правопорушення. А тому, відповідно, дане твердження не може бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Перевіряючи доводи клопотання детектива на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, всупереч доводам апеляційної скарги, дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Враховуючи вищевказане, переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, зважаючи, що надані органом досудового розслідування докази про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим, враховуючи доведеність в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Таким чином, слідчим суддею при розгляді клопотання були повно та об`єктивно досліджені всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК Українирозмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК Українирозмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються ("Ткачов проти України" від 13.12.2007 p.).

Тому такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_7 , колегія суддів не вбачає.

Доводи сторони захисту, щодо того, що аналогічні обставини, які досліджуються в даному кримінальному провадженні № 0000007, вже були предметом досудового розслідування в іншому кримінальному провадженні № 0000026, по якому вже надана кримінально-правова оцінка та ухвалене остаточне процесуальне рішення, не беруться колегією до уваги, так як кримінальне провадження № 0000007 та всі прийняті у ньому рішення не є предметом розгляду в даному апеляційному провадженні.

Посилання апелянта на характеристику підозрюваного ОСОБА_7 , а саме те, що останній навчається у аспірантурі в Одеському національному морському університеті, піклується про свою матір ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є пенсіонером та інвалідом II групи, на його утриманні перебуває неповнолітній син 2014 р.н., позитивно характеризується за місцем роботи, неодноразово нагороджений за успіхи і вагомі внески у сфері мореплавства, є відповідальною, добросовісною людиною, колегією суддів враховуються, однак вони не є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.12.2023.

Всі інші підстави з яких захисник просить скасувати оскаржувану ухвалу підлягають з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК Україниє законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування колегія суддів не знаходить.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.

Зважаючи на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції остаточно дійшла висновку, що апеляційна скарга з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду,

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 грудня 2023 року, - залишити без зміни, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4