Справа № 446/2992/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.12.2023 м.Кам`янка-Бузька

Слідчий суддя Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янка-Бузька Львівської області клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Кам`янка-Бузького відділу Жовківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0000284 від 27.12.2023, за ознаками вчиненого злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

встановив :

слідчий СВ відділення поліції №1 Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на речові докази: куртку чорного кольору на засувку з капюшоном, джинсові штани чорного кольору з маркуванням «BARON JNS», шкіряний ремінь з маркуванням «ARMANI», кофту чорного кольору з маркуванням «Puma» на замок білого кольору.

Клопотання мотивоване тим, що У провадженні СВ ВнП №1 ЛРУП №1 ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне провадження №0000284 від 27.12.2023, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що 26.12.2023 близько 18:40 год. ОСОБА_5 перебуваючи в кафе-барі "Озон", що в м. Кам`янка-Бузька, вул. Незалежності 16, Львівського району Львівської області, в ході раптово виниклого конфлікту спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_7 , якого госпіталізовано в лікувальний заклад, де встановлено діагноз: тупа травма живота, внутрішньочеревний крововилив, пошкодження печінки та великого сальника.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 1 ст. 121 КК України як умисне тяжке тілесне ушкодження.

27.12.2023 під час затримання особи в порядку ст. 208 КПК України було проведено особистий обшук затриманої особи ОСОБА_5 в ході якого вилучено: куртку чорного кольору на засувку з капюшоном, джинсові штани чорного кольору з маркуванням «BARON JNS», шкіряний ременінь з маркуванням «ARMANI», кофту чорного кольору з маркуванням «Puma» на замок білого кольору.

28.12.2023 винесено постанову про визнання вище вказаних об`єктів речовими доказами по кримінальному провадженню №0000284.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки є підстави вважати, що вказані об`єкти можуть бути приховані, пошкоджені, зіпсуті, знищені, перетворені, відчужені, тому на підставі викладеного, просив: накласти арешт на речові докази: куртку чорного кольору на засувку з капюшоном, джинсові штани чорного кольору з маркуванням «BARON JNS», шкіряний ремінь з маркуванням «ARMANI», кофту чорного кольору з маркуванням «Puma» на замок білого кольору.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_8 просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечив проти клопотання прокурора ОСОБА_3 .

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 підтримала клопотання слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив щодо клопотання слідчого.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, розпочато кримінальне провадження №0000284 від 27.05.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Згідно з постановою слідчого від 28.12.2023 куртку чорного кольору на засувку з капюшоном, джинсові штани чорного кольору з маркуванням «BARON JNS», шкіряний ремінь з маркуванням «ARMANI», кофту чорного кольору з маркуванням «Puma» на замок білого кольору визнано речовими доказами.

Так, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст.132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне задовольнити клопотання частково.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України суддя, -

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Львівського районного управління поліції № 1 ГУ НП у Львівській області лейтенанта ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на речові докази: куртку чорного кольору на засувку з капюшоном, джинсові штани чорного кольору з маркуванням «BARON JNS», шкіряний ремінь з маркуванням «ARMANI», кофту чорного кольору з маркуванням «Puma» на замок білого кольору.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1