Справа №766/4020/23
н/п 1-кс/766/2927/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.10.2023 р. м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

захисника: ОСОБА_4

підозрюваної: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду м. Херсона клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Херсона, громадянки України, офіційно не працевлаштованої, неодруженої, не маючої неповнолітніх дітей та осіб похилого віку на утриманні, з середньою освітою, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої:

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні №0001750 від 11.08.2023, -

в с т а н о в и в:

24.10.2023 до Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді «домашнього арешту» та покладення обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 24.10.2023 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

1.Доводи клопотання.

У клопотанні зазначено, що у провадженні СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0001750 від 11.08.2023 за ч. 3 ст. 190 КК України.

23.10.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 20.01.2023 о 11 годині 27 хвилин перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , з метою особистого незаконного збагачення, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, зловживаючи довірою заволоділа особистими даними потерпілого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме паролем від додатку «Приват24», умисно, з корисливих мотивів, маючи доступ до додатку «Приват24» до банківської картки потерпілого № НОМЕР_1 банку АТ КБ «Приватбанк», під приводом надання допомоги у налаштуванні вищевказаного додатку, увійшла в особистий кабінет користувача мобільного застосунку «Приват24» зі свого мобільного телефону Iphone 8 з номером imei1: НОМЕР_2 та номером imei2: НОМЕР_3 , із вставленою сім карткою Водафон із номером НОМЕР_4 в даний телефон , від імені потерпілого, використовуючи заздалегідь отриманий пароль та здійснила одну транзакцію по переказу грошових коштів на власну банківську карту № НОМЕР_5 банку АТ «Акцент-банк», а саме:

- 20 січня 2023 року о 11:27 год. здійснила переказ з належної потерпілому банківської картки № НОМЕР_1 банку АТ КБ «Приватбанк», на свою банківську картку АТ «Акцент-банк» № НОМЕР_5 грошові кошти у сумі 18000 гривень, чим спричинила потерпілому ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму 18000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, тобто заволодіння грошовими коштами шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки (із змінами в статті 190 КПК України, внесеними згідно із Законами № 270-VI від 15.04.2008, № 2617-VIII від 22.11.2018).

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні наступними доказами:

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11.08.2023;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 14.08.2023;

- випискою з АТ КБ «Приват Банк» по картковому рахунку потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколом огляду (мобільного телефону потерпілого ОСОБА_7 ) від 14.08.2023;

- протоколом огляду від 17.10.2023;

- протоколом огляду від 19.09.2023;

- випискою з АТ «Акцент Банк» по картковому рахунку підозрюваної ОСОБА_5 ;

- протоколом огляду від 14.08.2023;

- протоколом огляду речей від 29.09.2023;

- ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області про накладення арешту на тимчасово вилучене майно від 04.10.2023;

- протоколом огляду від 02.10.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 12.10.2023;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 від 12.10.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 05.10.2023;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 05.10.2023;

- протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 від 23.10.2023 р.;

- іншими матеріалами в їх сукупності.

За вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, отже це є - тяжким злочином відповідно до ст. 12 КК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків (ризиків), а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що вона може їх порушити.

Беручи до уваги вищевказане, а також те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість вчиненого нею злочину, за вчинення якого передбачене позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, також не маючи стійких соціальних зав`язків, може переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення їй покарання за скоєне кримінальне правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення так як на даний час він не має постійного заробітку та коштів на існування, через що і вчинив вказане кримінальне правопорушення що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

Вищевикладене свідчить про те, що на даний час існують ризики того, що ОСОБА_5 може не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки та може переховуватися від органі досудового розслідування, у разі переховування останньої, або не прибуття за вимогою до слідчого, прокурора, чи суду, дасть можливість перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування. Через це виникла необхідність покласти на останню зобов`язання в дотриманні запобіжного заходу, для контролю останньої, що дасть можливість повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, а також може попередити скоєння нових кримінальних правопорушень.

Також встановлено, що інші більш м`які запобіжний захід не можливо застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 з наступних причин:

1.особисте зобов`язання - не можливо застосувати у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до підозрюваної в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків. Враховуючи тяжкість злочину та вказані вище обставини, вимагається контроль за поведінкою підозрюваної, що може бути досягнуто лише при застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з нічним домашнім арештом.

2.особиста порука - щодо підозрюваного оскільки не надходили письмові звернення від осіб, які за нього можуть поручитися.

Зазначені вище обставини виправдовують обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу - домашнього арешту, і є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам, а також дійсно зможе забезпечити належну поведінку підозрюваної в умовах домашньої ізоляції, запобігати спробам підозрюваної переховуватись від суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.

2. Позиції сторін у судовому засіданні.

Прокурор під час судового розгляду клопотання підтримав, просив суд його задовольнити з підстав зазначених в ньому, зазначив про існування, обґрунтованих ним ризиків, просив застосувати домашній арешт, як такий, що може гарантувати належну поведінку обвинуваченої протягом проведення досудового розслідування, зважаючи на відсутність достатніх об`єктивних факторів, які б утримували підозрювану до вчинення інших протиправних дій.

Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник, під час судового розгляду не заперечували проти задоволення клопотання.

3. Оцінка та висновки слідчого судді

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Оскільки запобіжний захід може застосовуватися лише щодо підозрюваного, слідчому судді належить перевірити обставини набуття особою процесуального статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.

3.1. Щодо набуття процесуального статусу підозрюваного

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК України повідомлено про підозру.

Згідно з ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Із матеріалів клопотання вбачається, що кримінальне провадження №0001750 від 11.08.2023 було зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

23.10.2023 у межах вищезазначеного кримінального провадження складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, яке того ж дня вручено підозрюваній ОСОБА_5 .

Наведені обставини у сукупності дають підстави для висновку, що ОСОБА_5 має у цьому кримінальному провадженні процесуальний статус підозрюваної, а тому щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Із аналізу практики Європейського суду з прав людини можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»:

- існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення;

- факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність;

- обґрунтованість підозри не може встановлюватися inabstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні;

- стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.

У судовому засіданні слідчим суддею досліджені документи, що були додані до клопотання, з метою встановлення причетності/непричетності ОСОБА_5 до злочину, у вчиненні якого вона підозрюється і вони формують у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_5 до злочину у вчиненні якого вона підозрюється органом досудового розслідування.

Наданих до клопотання документів, на цій стадії достатньо для того, щоб дійти висновку про те, що дійсно могли мати місце обставини, про які зазначає орган досудового розслідування і що до їх вчинення може бути причетна саме ОСОБА_5 . Таким чином висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останньою злочину за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

3.3. Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

На обґрунтування ризику переховування слідчий посилається на тяжкість злочини ОСОБА_5 , відсутність стійких соціальних зав`язків. Існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий обґрунтовує тим, що вона не має постійного заробітку та коштів на існування, через що і вчинила вказане кримінальне правопорушення.

Оцінюючи доводи щодо існування ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить із такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 . Так злочин, передбачений ч. 3 ст. 190 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років. Тому на переконання слідчого судді вказані обставини дійсно можуть бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення можливої відповідальності. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. При оцінці існування цього ризику слідчий суддя враховує ту обставину, що остання не має постійного заробітку та коштів на існування.

3.4. З`ясування можливості застосування запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи факт доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України та ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжного заходу.

Враховуючи відомості про особу ОСОБА_5 яка офіційно не працевлаштована, неодружена, немає неповнолітніх дітей та осіб похилого віку на утриманні, має постійне зареєстроване місце проживання, перебуває на обліку у лікаря наркологата психіатра, слідчий суддя вважає, що за таких умов можливе застосування домашнього арешту в певний час доби. Застосування саме такого режиму домашнього арешту буде достатньо для забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків.

3.5. Щодо обов`язків, що визначені у ч. 5 ст. 194 КПК України, які належить покласти на підозрювану у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання

У клопотанні порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого у кримінальному провадженні;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

У зв`язку із доведенням прокурором існування вищезазначених ризиків слідчий суддя вважає обґрунтованою вимогу слідчого щодо покладення саме таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження. Покладення на підозрювану саме таких обов`язків дає можливість органу досудового розслідування здійснювати контроль за її належною процесуальною поведінкою.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Строк досудового розслідування закінчується 23.12.2023. Таким чином з урахуванням положень ч. 1 ст. 219 КПК України, строк виконання обов`язків належить визначити саме до 23.12.2023, що відповідає строку досудового розслідування.

За наведених вище обставин клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу належить задовольнити.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді «домашнього арешту», заборонивши ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло розташоване за адресою: АДРЕСА_1 у певний час доби, а саме з 20:00 години по 8:00 годину, строком до 23.12.2023 року в межах строку досудового розслідування, без застосування електронного засобу контролю.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого у кримінальному провадженні;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали до 23.12.2023 року в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що працівники органів внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтись в її житло, вимагати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді «домашнього арешту» покласти на ХРУП ГУНП в Херсонській області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1