Справа № 638/1998/18
Провадження № 1-кс/638/16/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2024 року слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при прийнятті скарги ОСОБА_2 на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора,-

встановив:

03.01.2024 року до суду надійшла скарга ОСОБА_2 , в якій він просить: поновити пропущений строк на оскарження, якщо суд вважає, що він пропущений; скасувати постанову про часткову або повну відмову у задоволенні його клопотання від 20.12.2023 року у кримінальному провадженні №0000457; зобов`язати уповноважену особу ХРУП №3 ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні №0000457 відповідно до вимог ст.220 КПК України задовольнити його клопотання від 20.12.2023 року; зобов`язати уповноважену особу ХРУП №3 ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні №0000457 надати йому матеріали кримінального провадження на ознайомлення з забезпеченням реальної реалізації його права зробити копії у ХРУП №3 ГУНП в Харківській області; визнати рішення, дію чи бездіяльність уповноваженої особи ХРУП №3 ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні №0000457 неправомірною. Свою скаргу обґрунтовує тим, що 20.12.2023 року до ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надав ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 13.12.2023 року у справі №638/1998/18 на виконання та надав клопотання по кримінальному провадженню №0000457 з проханням надати матеріали справи на ознайомлення, проте про результати розгляду клопотання його у встановлений законом строк не повідомлено.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

У своїй прецедентній практиці Європейський Суд з прав людини виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення ЄСПЛ у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини» № 45227/98 від 12.07.2001).

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

За положенням ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно ст.220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Відповідно до положень ч.2 ст.220 КПК України, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Згідно із ч.3, 5, 7 ст.115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Так, 20.12.2023 року ХРУП №3 ГУНП в Харківській області отримано копію ухвали суду та клопотання ОСОБА_2 про надання матеріалів кримінального провадження, до суду зі скаргою ОСОБА_2 звернувся 03.01.2024 року.

Таким чином, скарга подана з пропуском передбаченого законом десятиденного строку, оскільки такий закінчився 02.01.2024 року.

При цьому з аналізу положень ст.220 КПК України слідує, що законодавець пов`язує початок строку на оскарження бездіяльності щодо не розгляду клопотання, поданого у порядку зазначеної статті, зі спливом трьох днів з моменту подання такого, а не з моменту отримання саме уповноваженою особою, що здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Із ч.1 ст.117 КПК України вбачається, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_2 про поновлення пропущеного строку для подання цієї скарги, слідчий суддя враховує, зокрема, що причини пропуску такого строку можуть вважатися поважними, якщо вони безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено, об`єктивно та незалежно від волі особи, яка пропустила строк, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась зі скаргою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Всупереч вищевикладеному, ОСОБА_2 не зазначено жодної причини поважності пропуску строку на подання скарги, при цьому помилкові трактування КПК України щодо визначення строку на подання скарги в даному випадку не оцінюється як підстава для поновлення пропущеного строку.

Згідно з п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі викладеного, оскільки скаргу подано після закінчення строку, встановленого для її подання, клопотання про поновлення цього строку є необґрунтованим, згідно п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. ст. 303-304 КПК України, суддя, -

постановив:

Відмовити ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання скарги.

Скаргу ОСОБА_2 на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1