УХВАЛА

Іменем України

03.01.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 ,

про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002745 від 27.08.2013, та додані до нього матеріали,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, у якому просить скасувати арешт нерухомого майна - квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_3 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Право власності на квартиру набуте на підставі договору купівлі-продажу квартири від 16.07.2013, який посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_4 .

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №355962206 від 27.11.2023, на квартиру АДРЕСА_2 , відділом державної виконавчої служби Житомирського міського управління юстиції накладено арешт на підставі ухвали Богунського районного суду м. Житомира №295/6682/14-к від 05.05.2014, особа, майно якої обтяжується - ОСОБА_3 .

Згідно з довідкою Богунського ВДВС у місті Житомирі №168291 від 07.12.2023, станом на 07.12.2023 ОСОБА_3 не є боржником у Богунському відділі державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

З витягу з інформаційно-аналітичної системи "Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості" МВС України №ВР-001836848, сформованого 11.12.2023, вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території України станом на 11.12.2023 до кримінальної відповідальності не притягався, не знятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває.

Після звернення до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про надання відомостей з матеріалів кримінального провадження №0002745 від 27.08.2013 щодо постановлення ухвали Богунського районного суду м. Житомира №295/6682/14-к від 05.05.2014, ОСОБА_3 отримав відповідь №К-2975 від 20.12.2023, згідно з якою невідома особа, шляхом обману заволоділа грошовими коштами, в сумі 320 000 гривень, які належать ОСОБА_5 .

У клопотанні ОСОБА_3 зазначає, що відповідно до пункту 2.1 договору купівлі-продажу квартири від 16.07.2013, який посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_4 , продаж квартири вчинено за домовленістю сторін за 293 760 грн 00 коп, які покупець майна ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , сплатив продавцю (представнику продавця) ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_2 , до підписання цього договору. Представник покупця діяв на підставі довіреності від власника квартири ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , посвідченій приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_8 15.07.2013 за №206.

Знайомство з представником продавця ОСОБА_6 , яке відбулось 16.06.2013, проводив особисто продавець ОСОБА_7 , з пред`явленням власних документів посвідчення особи, за присутності ОСОБА_9 , яка представляла інтереси покупця, що підтверджено в договорі між ФОП ОСОБА_9 та ОСОБА_3 №11 про надання інформаційних послуг з питань продажу нерухомості від 16.06.2013.

Окрім цього, на заяву про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0002745 від 27.08.2013 від Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області отримано лист №К-2900 від 20.12.2023, яким відмовлено у наданні матеріалів кримінального провадження для ознайомлення, оскільки ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні потерпілим не визнаний та останній не являється стороною чи іншим учасником кримінального провадження.

Вказує, що розгляд клопотання про арешт майна, про який йдеться, було здійснено за відсутності власника майна ОСОБА_3 .

З метою захисту своїх прав власності на квартиру, ОСОБА_3 просить скасувати арешт нерухомого майна.

В судове засідання заявник не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги клопотання підтримав.

Уповноважені представникиЖитомирського РУП ГУНП в Житомирській області та Житомирської окружної прокуратури в судове засідання заявник не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином; від прокурора ОСОБА_10 до суду надійшла заява про розгляд клопотання без її участі, при вирішенні клопотання поклалася на розсуд суду. До заяви прокурор долучила матеріали кримінального провадження №0002745 від 27.08.2013 для огляду у судовому засіданні.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувало кримінальне провадження №0002745 від 27.08.2013, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, за фактом того, що 15.07.2013 за адресою: АДРЕСА_1 , невідома особа, шляхом обману та зловживання довірою, заволоділа грошовими коштами у сумі 320 000,00 грн, які належать ОСОБА_5 , чим спричинила останньому матеріальну шкоду на зазначену суму.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира №295/6682/14-к від 05.05.2014 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , а саме заборонено її відчуження.

Відповідно до копії договору купівлі-продажу квартири від 16.07.2013 та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 27.11.2023, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_3 .

Постановою слідчого Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області від 11.03.2017 кримінальне провадження №0002745 від 27.08.2013, закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі, щодо позбавлення або обмеження права власності.

Згідно з частинами 1, 2 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами ч.4 ст.173 КПК України у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту з майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені статтями 170, 173 КПК України. Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту, з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, щодо майна якої застосовується відповідний арешт.

Зважаючи на встановлені під час розгляду клопотання про скасування арешту з майна обставини кримінального провадження, а саме те, що постановою слідчого Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області від 11.03.2017 кримінальне провадження №0002745 від 27.08.2013 закрито, у зв`язку з відсутністю складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, тому ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна, відсутні, що вбачається з матеріалів, доданих до клопотання та матеріалів кримінального провадження, як і відсутні будь-які додаткові підстави для подальшого втручання у права власника арештованого майна на володіння та розпорядження належним майном, тому, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись статтями 22, 170, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира №295/6682/14-к від 05.05.2014 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1