233 № 233/4565/23
У Х В А Л А

про продовження строку тримання під вартою

13 жовтня 2023 року м. Костянтинівка

Слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000273 від 15 серпня 2023 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, розлученого, з середньою технічною освітою, військовослужбовця військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_1 , молодшого сержанта, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України

ВСТАНОВИВ:

11 жовтня 2023 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, може переховується від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 18 серпня 2023 року стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 розташованому за адресою: АДРЕСА_2 на строк 60 діб.

16 жовтня 2023 року по вищевказаному кримінальному провадженню спливають строки тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .

Водночас, органом досудового розслідування проводяться слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання доказів, у зв`язку з чим для повного та неупередженого розслідування у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи, висновок амбулаторної судово-психіатричної експертизи, копію висновку службового розслідування з військової частини НОМЕР_1 , виконати з підозрюваним та його захисником, а також з потерпілим у кримінальному провадженні вимоги ст. 290 КПК України, тобто вчинити процесуальні дії для підготовки та направлення матеріалів кримінального провадження з обвинувальним актом до суду, підготувати обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні, реєстр матеріалів досудового розслідування, провести інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність під час здійснення досудового слідства.

На даний час, у зв`язку із неможливістю завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні в строк до 2-х місяців, у сторони обвинувачення виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 в межах досудового розслідування.

10 жовтня 2023 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 16 листопада 2023 року включно.

Провести вказані слідчі дії у передбачений законом строк не надалося можливим у зв`язку із тривалістю проведення експертиз, без результатів і висновків яких неможливе завершити досудове розслідування. У зв`язку з чим слідчий просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 до 3-х місяців, оскільки ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зникли.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що підтверджується, тим що молодший сержант ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за яке, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення понесення покарання. При цьому, можливі посилання сторони захисту на відсутність на даний час спроб втечі підозрюваного будуть безпідставними, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Це підтверджується тим, що підозрюваний може вплинути на свідків ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; та потерпілого ОСОБА_10 , оскільки злочин вчинено із застосуванням фізичного насилля, що фактично становить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків та потерпілого, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю погрозою застосування насильства;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується тим, що підозрюваний розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, при цьому як військовослужбовець маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків. Імовірність впливу на свідків за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином. Крім цього, підозрюваний перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому підозрюється, як військовослужбовець може умисно вчинити інший злочин;

- вчиняти інші кримінальні правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний, розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього може самовільно залишити місце несення служби, що само по собі утворює склад іншого злочину за ч. 4 ст. 408 КК України. Крім того, бажання підозрюваного уникнути відповідальності та тяжкість покарання, що йому загрожує, безумовно свідчать про можливість втечі підозрюваного.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти цим ризикам.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити, заперечували з приводу клопотання захисника.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні з клопотанням прокурора погодився.

Захисник в судовому засіданні підтримав думку підозрюваного.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст.115 КК України 15 серпня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000273.

16 серпня 2023 року підозрюваному ОСОБА_5 , у присутності захисника ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України та вручено копію повідомлення про підозру і пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що молодший сержант ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він, військовослужбовець військової служби за контрактом проходить її на посаді номера обслуги 2 зенітного артилерійського відділення зенітного артилерійського взводу 1 мотопіхотного батальйону військової частини НОМЕР_1 , 15 серпня 2023 року приблизно о 19 год. 00 хв. перебував у стані алкогольного сп`яніння в місці тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_3 . Під час спілкування на подвір`ї вищевказаного будинку, між ним та військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 солдатом ОСОБА_10 виник словесний конфлікт в ході якого, останній, словесно образив його ( ОСОБА_5 ). У обуреного нецензурними висловлюваннями в свою адресу молодшего сержанта ОСОБА_5 виник кримінальний протиправний умисел спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті солдату ОСОБА_10 .

Реалізуючи свій кримінальний протиправний намір на заподіяння смерті солдату ОСОБА_10 , молодший сержант ОСОБА_5 взяв ввірену йому для службового користування 5,45 мм нарізну бойову вогнепальну зброю автомат Калашникова (АКС74У) № НОМЕР_2 з приєднаним до нього магазином з бойовими припасами, перевів перемикач вогню в положення одиночної стрільби, відвів затворну раму в крайнє положення і відпустив, чим дослав патрон у патронник та привів автомат у бойову готовність та знаходячись від солдата ОСОБА_10 на відстані близько чотирьох метрів, направив зброю у бік останнього та здійснив не менше шести пострілів, внаслідок чого спричинив солдату ОСОБА_10 тілесні ушкодження у виді наскрізного вогнепального кульового поранення грудної клітини (непроникаюче в плевральну порожнину), закритого вогнепального кульового поранення лівого плеча, перелому лівої плечової кістки, закритого вогнепального кульового поранення правого плеча із переломом плечової кістки задньої поверхні грудної клітини, наскрізного вогнепального кульового поранення попереково-крижової ділянки з права, наскрізного вогнепального кульового поранення правої гомілки.

Тобто молодший сержант ОСОБА_5 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, так як від спричинених тілесних ушкоджень смерть солдата ОСОБА_10 не настала, тобто молодший сержант ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України закінчений замах на умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство).

10 жовтня 2023 року постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 16 листопада 2023 року.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.197 КПК України строї дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Обґрунтованість підозри передбачає наявність фактів чи свідчень, здатних переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

В судовому засіданні встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, достатньою мірою підтверджується копіями доказів, що містяться у матеріалах справи:

- протоколом огляду місця події від 15 серпня 2023 року відповідно до якого на території домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_3 проведено огляд місця події під час в якого зафіксовано обстановку вчиненого кримінального правопорушення, вилучені сліди та знаряддя злочину;

- протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 16 серпня 2023 року відповідно до яких останні пояснили за яких обставин ОСОБА_5 здійснював одиночні постріли з автомата у бік потерпілого ОСОБА_11 від яких останній отримав поранення;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 16 серпня 2023 року, відповідно до якого останній в присутності захисника розповів про обставини за яких він здійснював постріли з автомату у бік потерпілого;

- копією первічної медичної картки медичної роти військової частини НОМЕР_1 відповідно до якої ОСОБА_10 15.08.2023 о 19 год. отимав поранення;

- висновком судової експертизи зброї № СЕ-19/113-23/2775-БЛ;

Наведеного вище достатньо для висновку, що підозра на даній стадії кримінального провадження відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

В судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання, яке може понести ОСОБА_5 , в разі доведення його вини, за особливо тяжке кримінальне правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та яке може бути визнане ним більш небезпечним ніж втеча.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Окрім іншого доведений і ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином що підтверджується тим, що підозрюваний розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, при цьому як військовослужбовець маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків та потерпілого. Імовірність впливу на свідків та потерпілого за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином.

Разом з цим доведений і ризик вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки підозрюваний, розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього може самовільно залишити місце несення служби, що само по собі утворює склад іншого злочину за ч. 4 ст. 408 КК України.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, вказав на те, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає неможливим застосування щодо ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризиків, зазначених в клопотанні та встановлених в судовому засіданні та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, з урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення», Закону України «Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України», Порядку тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців, тримання під вартою в ізоляторі тимчасового тримання повинно відбуватись на гауптвахті Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти відповідає особі підозрюваного ОСОБА_5 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 , судом на теперішній час не встановлено. Більш м`який запобіжний захід на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам.

При цьому в достатній мірі оцінено в сукупності також такі обставини: обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини за злочин, у вчиненні якого він підозрюється; особу підозрюваного неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судимий, за місцем проходження військової служби характеризується негативно. Наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України; слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого і продовжити стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, зокрема повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, який вчинено з застосуванням насильства відсутні підстави для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Разом з тим слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного і керуючись ст. 176-178, 183, 193-199, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання слідчого про продовження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000273 від 15 серпня 2023 року дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на умовах гауптвахти в межах строку досудового розслідування до 16 листопада 2023 року включно.

ОСОБА_5 тримати під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення та начальнику гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1