Справа № 309/5334/23
Провадження № 1-кс/309/594/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2023 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 сторін кримінального провадження слідчого СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_3 прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000538 від 3 вересня 2023 р. щодо кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , одруженого, маючого на утриманні одну малолітню дитину, не працюючого, раніше не судимого,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 03 вересня 2023 року приблизно о 03 годині 00 хвилин, водій ОСОБА_5 , діючи з необережності, проявляючи кримінально-протиправну самовпевненість, легковажно розраховуючи на ненастання суспільно небезпечних наслідків, керуючи технічно справним автомобілем марки «Volkswagen Passat Variant», номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись вулицею Бориса Джонсона в м.Хуст, в напрямку від вулиці Духновича в сторону кафе «Селена», порушуючи вимоги правил дорожнього руху України (ПДРУ), а саме: п.п. 2.3; 10.1; 11.3; 12.1 та 1.10 ( в частині тлумачення поняття «тротуар» та «проїзна частина» ПДРУ, не переконавшись у безпечності своїх дій, маючи можливість оцінити дорожні умови та дорожню обстановку та маючи можливість рухатись проїзною частиною дороги, виїхав на лівий тротуар по напрямку свого руху, який не призначений для руху транспортних засобів, де допустив зіткнення передньою частиною свого автомобіля з металевим дорожнім знаком. Внаслідок зіткнення, дорожній знак похилився та верхньою металевою частиною вказаного знаку було нанесено тілесні ушкодження в область голови пішоходу ОСОБА_7 , який в цей час стояв на тротуарі.

Внаслідок ДТП пішохід ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді: ВЧМТ, забій головного мозку справа, травматичний набряк головного мозку, відкритий уламковий імпресивний перелом лобної кістки із зміщенням уламків в черепну коробку, обширна забійно-рвана рана лобно-тімяної ділянки голови, сполучена з переломом, які згідно висновку проведеної судово-медичної експертизи №166/х від 29.09.2023 кваліфікуються як тяжкі тілесні ушкодження.

Невиконання водієм ОСОБА_5 вказаних вимог правил дорожнього руху України стало причиною настання дорожньо-транспортної пригоди та знаходиться в прямому причинному зв`язку з отриманням ОСОБА_7 тілесних ушкоджень.

Таким чином водій ОСОБА_5 порушив і вимоги п. п. 1.5 ПДР України, зміст якого полягає в тому, що «Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків».

06.10.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а саме: порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжкі тілесні ушкодження.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у інкримінованому кримінальному правопорушенні на даний час підтверджується: протоколом ЛМП ДТП від 03.09.2023; протоколом огляду автомобіля від 03.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 04.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 04.09.2023; протоколом огляду відеозапису камери спостереження розташованої на приміщенні будівлі по вул. Духновича №8 в м.Хуст; протоколом огляду відеозапису камери спостереження розташованої на приміщенні будівлі по АДРЕСА_2 ; висновком проведеної судово-медичної експертизи №166/х від 29.09.2023; висновком проведеної судової авто технічної експертизи №144/09 від 25.09.2023; висновком проведеної судової авто технічної експертизи №145/09 від 26.09.2023 та іншими доказами здобутими в ході досудового розслідування.

Запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення відповідного ступеню тяжкості.

Згідно ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що :

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертаються з клопотанням.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), який належить до категорії тяжких і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином зокрема, шляхом залучення інших осіб з метою направлення органу слідства на хибний шлях.

З метою запобігання вчинити підозрюваним ОСОБА_5 будь-яку з вищеописаних дій, виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме обрання йому найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Крім цього, за допомогою застосування до ОСОБА_5 заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування, щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого ним кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене та те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено кримінальну відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання його спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином зокрема, шляхом залучення інших осіб з метою направлення органу слідства на хибний шлях, а тому, стосовно ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не зможе запобігти вказаним ризикам.

За таких обставин, обрання відносно підозрюваного менш суворого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, наведеним у клопотанні та не буде сприяти досягненню завдань кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 заявлене клопотання підтримали у повному обсязі, просили задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, а саме те, що його було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення санкція за скоєння якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, що вказує на те, що може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даним ризикам.

В судовому засіданні ОСОБА_5 заперечив проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Суду ствердив, що він визнає свою вину у вчиненні даного злочину, у вчиненому щиро розкаюється, намірів переховуватися від слідства та суду він не має.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 заперечила проти обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та подала письмові заперечення проти клопотання. Суду ствердила, що стороною обвинувачення не доведено наявність підстав для обрання підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу. Дана подія мала місце 3 вересня 2023 р. і з того часу ОСОБА_5 кожного разу з`являвся до слідчого, приймав участь у слідчих діях та жодним чином не чинив перешкод у розслідуванні даного кримінального провадження , від органів досудового розслідування не переховувався і не має наміру переховуватись від суду. На даний час потерпілому повністю відшкодовано як матеріальну так і моральну шкоду і останній до нього не має жодних претензій. ОСОБА_5 має постійне місце проживання, місце роботи, позитивно характеризується за місцем проживання, має тісні соціальні зв`язки, а саме одружений та має на утриманні малолітню дитину. Просить суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішенні питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, приходить до наступного.

Органами досудового розслідування підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ст. 286 ч.2 КК України за вище наведених обставин.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Слідчим суддею, на час порушеного у клопотанні питання, про підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 , одружений, маючий на утриманні одну малолітню дитину, раніше не судимий.

Як убачається з матеріалів клопотання необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а його вина підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Тож, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дані правопорушення.

В свою чергу, у судовому засіданні, підозрюваний та його захисник у супереч положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду допустимих доказів, які б свідчили про відсутність ризиків встановлених стороною обвинувачення, у зв`язку з чим, слідчий суддя вважає доведеною наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами.

В судовому засіданні встановлено, що подія мала місце 3 вересня 2023 р., а з даним клопотанням слідчий звернувся до суду лише 2 листопада 2023 р. тобто майже через два місяці після події.

Матеріали клопотання не містять жодних доказів щодо зупинення кримінального провадження у зв`язку з переховуванням від слідства ОСОБА_5 , а також відомостей , що підозрюваний іншим чином перешкоджав досудовому розслідуванню.

Також з матеріалів справи вбачається, що в даному кримінальному провадженні допитані свідки, які попереджені про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384 та 385 КК України.

Слідчий суддя не сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації неможливості запобігання ризику/ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки на доведення даної позиції клопотання містить єдине зазначення менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, що безумовно не може свідчити про доведеність даного факту.

За таких умов, суд приходить до переконливого висновку, що клопотання не містить чіткого обґрунтування неможливості запобігання ризику/ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з чим вважає, що на даному етапі, потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи (взяття під варту), про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

В судовому засіданні сторона захисту просила суд обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, покликаючись на те , що ОСОБА_5 працює у приватного підприємця . Однак, стороною захисту до матеріалів справи не долучено жодного доказу працевлаштування ОСОБА_5 .

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи, той факт, що стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, визначеного ст. 177 КПК України, та безумовної недоведеності факту того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризиків, вважає за необхідне у задоволенні клопотання про обрання заходу забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою відмовити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.) терміном на 2 місяці, оскільки саме даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з забороною залишати цілодобово житло за адресою АДРЕСА_1 до 3 січня 2024 року включно

Зобов`язати ОСОБА_5 до 03.01.2024 р у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, виконувати наступні обв`язки:

- прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;

- здати при наявності на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_5 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу УП за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_3 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Повний текст ухвали виготовлено 7 листопада 2023 р.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1