УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянув клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Грузії, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, що підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 296, ч.2 ст. 146 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У клопотанні зазначено, що у провадженні слідчого перебувають кримінального провадження № 0000551 від 02.09.2023 стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 296, ч.2 ст. 146 КК України.

Так, 02.09.2023 ОСОБА_8 прибув на автомобілі марки «Форд Фієста», д.н.з. НОМЕР_2 , до будинку АДРЕСА_3 , де між ним та ОСОБА_9 виникла словесна суперечка. Цього ж дня, о 16 год. зо хв.., до ОСОБА_5 та ОСОБА_10 , підійшов ОСОБА_11 , який зробив зауваження ОСОБА_12 . В подальшому ОСОБА_8 з авто дістав предмет, схожий на пістолет вставив магазин, перезарядив та у присутності інших сторонніх осіб, наставив канал ствола на обличчя ОСОБА_11 , висловив погрози вбивством та в подальшому з авто дістав предмет, зовні схожий на гранату, та грубо порушуючи громадський порядок, висловив погрози підірвати вказаною гранатою інших осіб.

Крім того, погрожуючи гранатою, вчинюючи психологічний тиск на ОСОБА_10 , змусив останню проти її волі сісти до автомобіля, після чого поїхав разом з останньою у напрямку м. Київ.

Слідчий зауважує, що 03.09.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 296, ч.2 ст. 146 КК України.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира від 04.09.2023 року відносно підозрюваного обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зі строком дії ухвали до 31.10.2023 року включно.

У клопотанні вказано про неможливість завершення усіх необхідні слідчих (розшукових) і процесуальних дій у вказаному кримінальному провадженні протягом двомісячного строку досудового розслідування, прийняття з огляду на відповідні обставини керівником Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону постанови про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців.

Слідчий зауважує на продовженні існування ризиків, що полягають у можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, та просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного в межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні слідчий, прокурор клопотання підтримали, зауважили про потребу отримання висновків експертів за призначеними молекулярно-генетичними експертизами, виконання процесуальних заходів, пов`язаних, у тому числі, з можливістю зміни раніше повідомленої підозри у зв`язку із набуттям даних за такими висновками.

Підозрюваний заперечив потребу продовження обраного запобіжного заходу.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказуючи на відсутність даних слідства про використання під час подій, окреслених в підставу повідомлення про підозру, вогнепальної зброї, що виключає можливість кваліфікації діянь саме за ч.4 ст.296 КК України.

Захисник зауважив на тому, що підозрюваний не заперечує причетність до подій, при цьому, просив звернути увагу на неприпустимості вирішення питання продовження дії найсуворішого запобіжного заходу в залежності лише від висновків молекулярно-генетичних експертиз.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, що грунтується на доданих до клопотаннях матеріалах.

Слідчий суддя зауважує, що здобуття висновку обґрунтованої підозри на стадії досудового розслідування не зводиться до надання оцінки доказам в розрізі їх остаточного та безсумнівного рівня для підтвердження певних обставин на встановлення або спростування вини, а здійснюється слідчим суддею з охопленням всіх даних в їх окремому та сукупному значенні, що можуть вказувати на достатньо ймовірну причетність особи до вчинення кримінального правопорушення.

Вирішення питання обрання запобіжного заходу, а також продовження строку такого запобіжного заходу, здійснюється відповідно до вимог ст.178 КПК України за сукупною оцінкою обставин, у тому числі , наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкості покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні ; віку та стану здоров`я підозрюваного ; міцності соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявності у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутації підозрюваного.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

За таких обставин, слідчий суддя відхиляє зауваження захисника про відсутність доказів щодо вчинення кримінального правопорушення за ч.4 ст. 296 КК України з передбаченою кваліфікуючою обставиною як використання вогнепальної зброї, оскільки з`ясування відомостей обгрунтованості підозри здійснюється за системним підходом з огляду на досліджені в судовому засіданні відомості, які вказують на можливість вчинення кримінального правопорушення, визначеного ч.4 ст.296 КК України.

Згідно диспозиції ч.4 ст. 296 КК України передбачено настання відповідальності в разі вчинення хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, із застосуванням вогнепальної або холодної зброї чи іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

Оцінка доказів на предмет остаточної доведеності часу, місця, способу вчинення кримінального правопорушення, а також інших обставини вчинення кримінального правопорушення, які впливають на ступінь тяжкості такого правопорушення, не покладається в завдання слідчого судді як особи, що здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні,.

Досудове розслідування триває, відповідно до ст. 279 КПК України слідчий, прокурор зобов`язані змінити повідомлення про підозру у випадку виникнення підстав для зміни раніше повідомленої підозри.

Слідчим суддею встановлено ряд процесуальних ризиків, зазначених у клопотанні, а також встановлених на час вирішення питання обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідні ризики полягають у можливості підозрюваного переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків.

До висновку про існування ризиків слідчий суддя приходить як з врахуванням тяжкості покарання, яке загрожує особі в разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, так і інших відомостях про особу підозрюваного, який є громадянином Грузії, не має постійного місця проживання на території України, має законодавчі підстави для залишення території України, не обмежений будь-якими стримуючими факторами за обсягом соціальних та побутових зв`язків.

Існування наведених ризиків за своєю сукупністю вказують на недостатність іншого, більш м`якого запобіжного заходу, на забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного. Відтак, застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим, ризики, зазначені в ухвалі слідчого судді про застосування запобіжного заходу не зменшились.

Приймаючи до уваги необхідність завершення призначених слідчих дій, що полягають, зокрема, у необхідності отримання результатів молекулярно-генетичних експертиз, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення та продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування.

Керуючись вимогами ст. ст. 176-178, 183, 184, 194, 199 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, а саме до 03.12.2023 року включно.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 03.12.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Виготовлення повного тексту ухвали відбудеться 03.11.2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1