Провадження № 1-кс/643/1590/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004278 від 12.12.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця ДТП за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників 124, а саме на автомобіль Renault Kangoo, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що наразі існують достатні підстави вважати, що вилучений автомобіль є засобом вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі його сліди, тому, з метою збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна. Крім того, у органу досудового розслідування наявна необхідність у проведенні судової автотехнічної експертизи, з метою встановлення технічного стану вищезазначеного автомобіля та з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути без його участі.

Володілець майна (фактичний користувач на момент ДТП) ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що Харківським районним управлінням поліції №2 ГУ Національної поліції в Харківській області, за процесуального керівництва Салтівської окружної прокуратури, проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0004278 від 12.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Дане кримінальне провадження зареєстроване за повідомленням оператора 102 про те, що 11.12.2023 приблизно о 12:30 за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників 124 сталось зіткнення автомобіля Опель Віваро, д.н.з. НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_5 та автомобіля Рено Кенго, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , в результаті чого, пасажир автомобіля Рено Кенго ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження.

11.12.2023, у період часу з 15.00 до 16.00, неподалік будинку 124 по проспекту Тракторобудівників у місті Харкові було проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди під час якого виявлено автомобіль Опель Віваро, д.н.з. НОМЕР_3 , задній бампер та багажне відділення якого деформовано внаслідок ДТП, та автомобіль Рено Кенго, д.н.з. НОМЕР_1 , який має ушкодження у вигляді деформації переднього бамперу, радіатора та радіаторної решітки, капоту, лівого переднього крила розбиття обох передніх дверей та лобового скла.

Під час проведення огляду було вилучено автомобіль Рено Кенго, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , який поміщено на майдан тимчасового утримання транспортних засобів, за адресою: м. Харків, вул. Бучми 107А.

З матеріалів клопотання вбачається, що за кермом вилученого автомобіля перебував громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Пасажир вилученого автомобіля ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок ДТП отримала тілесні ушкодження та була доставлена бригадою швидкої допомоги до КНП «МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова» з попереднім діагнозом ЗЧМТ СГМ, садно лобної ділянки голови справа, перелом 4-6 ребер зліва, закритий перелом нижньої третини обох стегон.

Згідно копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 власником автомобіля Рено Кенго, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 є громадянин ОСОБА_7 , зареєстрований за адресою: Харківська область, Красноградський район, с. Кирилівка.

При цьому прокурор вказує, що фактичним користувачем вказаного автомобіля є громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого СВ ХРУП № 2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_8 від 12.12.2023 вилучений транспортний засіб визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Проведення огляду та тимчасове вилучення майна відповідало меті і обставинам події даного кримінального провадження.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є засобом кримінального правопорушення, містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця ДТП за адресою: м. Харків, пр. Тракторобудівників 124, а саме на автомобіль Renault Kangoo, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1