14 листопада 2023 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя клопотання старшого слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із середньою освітою, уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, працевлаштованого не офіційно, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Своє клопотання слідчий обґрунтовував тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України.
14.11.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України.
Згідно вимогам п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування також встановлено наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та інших осіб, що можуть бути причетні до вчинення вказаного злочину у цьому кримінальному провадженню, що підтверджується тим, що йому відомі данні та місця мешкання вказаних осіб.
Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання переліченого вище ризику та забезпечити виконання підозрюваним покладених процесуальних обов`язків.
Також, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування й суду, впливати на свідків та осіб, причетність яких до інкримінованого йому злочину підлягає перевірці, а тим самим перешкодить встановленню істини в кримінальному провадженні, що дає підстави стверджувати, що інший запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби підозрюваного ухилитися від органів розслідування й суду, забезпечити виконання процесуальних рішень у провадженні.
При обранні підозрюваному запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту, підозрюваний зобов`язується не відлучатися з постійного місця проживання, однак не перешкоджає здійсненню незаконного впливу на свідків та осіб, причетність яких до інкримінованого йому злочину підлягає перевірці. У зв`язку з цим обрання відносно нього вказаних запобіжних заходів неможливо.
Враховуючи те, що особи, які заслуговують на довіру та які могли би поручитися за підозрюваного відсутні, обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, згідно ст. 180 КПК України неможливо.
Приймаючи до уваги наявність письмового повідомлення про підозру у вчиненні діяння передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може здійснити зазначенні у клопотанні дії, спрямованні на перешкоджання досудового розслідування та правосуддя, з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, яке визначено законом на строк до семи років позбавлення волі, вважаю недоцільним обрати більш м`який запобіжний захід.
У зв`язку із зазначеними вище обставинами, досудове слідство приходить до висновку, що, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 активно перешкоджатиме виконанню завдань кримінального провадження, що не дозволить виконати прийняті щодо нього процесуальні рішення.
Враховуючи викладене, слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4
запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.
У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню з наступних підстав.
14.11.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України.
Обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_4 підтверджуєтьсязібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:
-допитом в якості свідка ОСОБА_6 від 17.05.2023 року, який пояснив обставини вчинення злочину;
-допитом в якості свідка ОСОБА_6 від 07.06.2023 року, який пояснив обставини вчинення злочину;
-допитом в якості свідка ОСОБА_6 від 06.11.2023 року, який пояснив обставини вчинення злочину;
-протоколом огляду та вручення грошових коштів від 06.06.2023 року;
-протоколом огляду від 07.06.2023 року в ході якого ОСОБА_6 добровільно видав працівникам поліції предмети схожі на патрони калібру 9мм у кількості 1000 шт.;
-протоколом огляду та вручення грошових коштів від 14.06.2023 року, в ході якого на виконання постанови про контроль за вчиненням злочину гр. ОСОБА_6 було видано грошові кошти в сумі 122100 гривень;
-протоколом огляду від 15.06.2023 року;
-матеріалами негласних слідчих розшукових дій, проведених у даному кримінальному провадженні.
Слідчим в клопотанні, а прокурором у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Як зазначено в ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Суд оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені вимогами ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що передбачається у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; його репутацію; міцність соціальних зв`язків.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 працевлаштований не офіційно, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше є не судимим.
Враховуючи що, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, тим самим може перешкоджати кримінальному провадженню, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, тому суд приходить до висновку, що вказані обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як домашній арешт або особисте зобов`язання.
Доводи підозрюваного, що він заперечує проти задоволення клопотання про тримання під вартою не спростовують висновків суду про необхідність тримання підозрюваного під вартою.
Між тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу.
У відповідності до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов висновку про застосування застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 107360.00 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193 194, 196, 197, 372, 395 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_5 застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 12.01.2024 року включно.
Строк тримання під вартою підозрюваного рахувати з 14.11.2023 року, з дня фактичного затримання.
Після внесення застави і звільненняз-під варти покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;
- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- носити електронний засіб контролю.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на строк до двох місяців з моменту звільнення з-під варти.
Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення негайно здійснити розпорядження про звільнення
ОСОБА_4 , з-під варти.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , чи іншому заставодавцю відмінному від підозрюваного, обов`язки, що покладаються у зв`язку з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави та наслідки його невиконання.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Визначити строк дії ухвали до 12.01.2024 року включно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги не зупиняє виконання, ухвала підлягає негайному виконанню.
Вступна та резолютивна частини ухвали постановлені в нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 14.11.2023 року.
Повний текст ухвали виготовлено 15.11.2023 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1