Справа № 524/1621/24
Провадження № 1-кс/524/645/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 розглянувши матеріали клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000098 від 03.02.2024 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту у вказаному кримінальному провадженні №№ 0000098 від 03.02.2024 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме просить накласти арешт на майно, а саме: спортивні штани від чоловічого спортивного костюму «PUMA» сірого кольору з написом « ОСОБА_3 » з биркою, на якій мається напис (розміри) «PUMA (US M) (CA M) (EU M)», кросівки «PUMASOFTRIDE» чорного кольору з підошвою білого кольору з бирками «PUMA», на внутрішній стороні кросівок мається бирка з написами (розміри) «(UK 6.5) (EUR 40) (US 7.5) (CM 25.5)», які 15.02.2024 визнані речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000098 від 15.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

У відповідності до пункту 1 частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Слідчий суддя акцентує увагу на тому, що у клопотанні не було вказано конкретно мету накладення арешт, у ньому також відсутні відомості про власника вилученого майна. Належний виклик дійсного власника майна внаслідок неповідомлення засобів зв`язку з такою особою з метою розгляду даного клопотання у встановленні ч.2 ст. 172 КПК України строки неможливий, враховуючи, що неповідомлення особи може призвести до порушення права особи на володіння, користування та розпорядження цим майном у відповідності до ст. 1 Протоколу до Європейської конвенції з прав людини.

Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору з метою усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 167, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Повернути прокурору Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_2 клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000098 від 03.02.2024 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, та встановити строк у 72 години для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1