Провадження №1-кп/760/1252/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва

у складі: головуючого - судді - ОСОБА_1

за участі сторін та інших учасників провадження

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

представника потерпілого - ОСОБА_4

потерпілого - ОСОБА_5

здійснивши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві розгляд кримінального провадження №0001446 від 24.08.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

У судове засідання, яке призначено 04.10.2023, 26.10.2023, 09.11.2023 ОСОБА_6 не з`явився, доказів поважності причин неприбуття до суду не направив.

У зв`язку із зазначеним, прокурор у судовому засіданні просила визнати причини неявки ОСОБА_6 неповажними та накласти грошове стягнення за неявку на виклик суду.

Представник потерпілого та потерпілий підтримали клопотання прокурора та просили суд його задовольнити.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали справи, вбачається наступне.

Про наявність в провадженні Солом`янського районного суду м. Києва кримінального провадження, ОСОБА_6 обізнаний та періодично приймав участь у судових засіданнях, а саме: 20.04.2023, 07.06.2023, 05.07.2023, 03.08.2023, 06.09.2023. У судові засідання, які призначалися 12.09.2023, 20.09.2023, 26.09.2023, 04.10.2023, 26.10.2023, 09.11.2023 обвинувачений не з`являвся, водночас про судове засідання призначене 12.09.2023 ОСОБА_6 повідомлений особисто за наслідком попереднього судового засідання, про що свідчить його особистий підпис в розписці, що міститься в матеріалах справи. Таким чином, ОСОБА_6 викликався до суду у порядку, передбаченому ч.1 ст.135 КПК України, шляхом направлення смс-повісток про виклик до суду за повідомленим ним номером телефону та додатково повідомлявся під розписку за наслідком проведеного судового засідання. Крім того, судом постановлені ухвали про здійснення приводу обвинуваченого в судове засідання, однак прийнятими заходами Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві розшукати обвинуваченого за місцем проживання не вдалося.

Згідно рішення Ради Суддів України №26 від 05.08.2022 «Щодо підвищення використання інструментів електронного судочинства у відправленні правосуддя» визначено виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання); виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень за допомогою засобів традиційного поштового зв`язку здійснювати виключно у разі неможливості комунікації за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання).

Згідно ухвали Верховного Суду від 17.11.2022 в справі № 560/5541/20 у випадку якщо:

- учасник надав телефон (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію;

- суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними;

- попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки (сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки; сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження; демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду; утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання; обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів);

- байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Однак поки що не обов`язкове. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд;

- Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням №26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки. Суди, які виконуючи рекомендації Ради суддів України, в умовах відсутності фінансування добросовісно застосовують альтернативні способи комунікації, не можуть вважатися такими, що діють неправомірно. Презумпція обізнаності покладає на учасника справи обов`язок довести незнання про повідомлення, надіслане судом. Слід виходити з принципу порядності працівників суду.

Разом з тим, будучи поінформованим про цей процес, обвинувачений будь-яких даних на адресу суду щодо причин неявки, у відповідності до ст. 138 КПК України, не направляв, хоча відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України був зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.

Вищевказані обставини свідчать про те, що обвинувачений порушує покладені на нього процесуальні обов`язки, не з`являється на виклики суду та не повідомляє суд про причин такої неявки.

Згідно ст. 323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду.

Суд також має право постановити ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Право суду накласти грошове стягнення на особу, яка не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, передбачене ч. 3 ст. 146 КПК України.

Зокрема, якщо згідно ст. 139 КПК обвинувачений не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик суду.

Добросовісність при реалізації прав включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 у розмірі 2 684 гривень.

При визначенні розміру грошового стягнення обвинуваченому , суд враховує те, що він неодноразово викликався судом у судові засідання, в які не з`явився та не повідомив суд про причини своєї неявки у судове засідання, у зв`язку з чим, вважає за доцільне визначити максимальний розмір грошового стягнення у вигляді 1 (одного) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5 368 грн.

Керуючись статтями 140, 142, 323, 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Накласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грошове стягнення в розмірі 1 (одного) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок за його неявку в судове засідання на виклик суду.

Стягнути з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави (Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувач, Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0026007, Код класифікації доходів бюджету 21081100, Призначення платежу *;101;_________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Штраф (як засіб процесуального примусу) накладений на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за рішенням №760/13665/22 від 09.11.2023) грошове стягнення за неявку до суду у розмірі становить 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок.

Ухвалу суду в частині накладення грошового стягнення направити для виконання до Солом`янський районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за місцем реєстрації та проживання обвинуваченого ОСОБА_6 .

Роз`яснити обвинуваченому право звернення до суду з клопотанням про скасування ухвали про накладення грошового стягнення, у порядку передбаченому ст. 147 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1