Справа № 577/3885/23
Провадження № 1-кп/577/388/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" листопада 2023 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Конотопа кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000540 від 06.06.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Конотопського міськрайонного суду Сумської області перебуває кримінальне провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000540 від 06.06.2023 по обвинуваченню ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за ч. 4 ст. 186 КК України.

Відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 22.11.2023 року о 24 год. 00 хв.

В судовому засіданні прокурор вважає, що запобіжний захід відносно ОСОБА_6 у виді тримання під вартою слід продовжити, оскільки на даний час судовий розгляд кримінального провадження стосовно останнього перебуває на стадії судового розгляду та завершити його до 22.11.2023 року неможливо, ризики, які малися на час обрання запобіжного заходу передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України на даний час не зменшились, що виправдовує подальше тримання обвинуваченого під вартою. Про існування вказаних ризиків свідчать такі обставини: ОСОБА_6 обвинувачується в умисному тяжкому злочині, який має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, за вчинення якого у разі визнання винуватим йому загрожує тяжке покарання, згідно санкції ч.4 ст. 186 КК України виключно у виді позбавлення волі строком до 10 років, а усвідомлення обвинуваченим невідворотності покарання за вчинення цього злочину при доведенні його винуватості виключно у вигляді позбавлення волі дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності його поведінку та підвищує ризик того, що він, перебуваючи на свободі, може вчиняти дії направлені на уникнення кримінального покарання шляхом переховування від органу досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою підтримав, просив задовольнити. Зазначив, що ризики не зменшилися.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_4 , кожен окремо, щодо продовження строку запобіжного заходу заперечували, просили змінити на інший запобіжний захід, а саме: домашній арешт, посилаючись на необхідність працевлаштування.

Інші учасники процесу щодо вирішення заявленого клопотання покладаються на розсуд суду.

Суд заслухавши учасників процесу виходить з наступного.

Положеннями ч. 3 ст. 331 КПК України встановлено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора (ч.4 ст.176 КПК України). Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч.1 ст.177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, підозрюваного, обвинуваченого (п.п.1-12 ч.1 ст.178 КПК України).

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України (ч.1 ст.183 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).

Вирішуючи питання про наявність зазначених вище ризиків та про те, який саме запобіжний захід забезпечить належну поведінку обвинуваченого ОСОБА_6 суддя згідно з вимогами ст. 178 КПК України враховує, що оскільки в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Наведене свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого, так як: запобіжний захід особисте зобов`язання не може бути застосований стосовно ОСОБА_6 , оскільки враховуючи дані, що характеризують особу обвинуваченого відсутні підстави вважати, що він буде виконувати покладені на нього обов`язки; запобіжний захід особиста порука не може бути застосована до ОСОБА_6 , оскільки відсутні особи, які можуть виступити в ролі поручителів та забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та забезпечити його належну поведінку; запобіжний захід застава не може бути застосований до ОСОБА_6 , оскільки кримінальне правопорушення скоєно із застосуванням насильства; запобіжний захід у виді домашнього арешту не може бути застосований до ОСОБА_6 оскільки він у будь-який момент зможе переховуватись від слідства та суду.

Відтак, на даний час у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

За таких обставин саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігання спробі, зазначеній у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оскільки, в судовому засіданні не здобуто відомостей, які безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, зокрема за станом здоров`я, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені ст. 177 КПК України, суд доходить переконанню, що застосування інших, більш м`яких альтернативних запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних прав та обов`язків, що безпосередньо впливає на дотримання розумних строків судового розгляду.

Враховуючи, що дія запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 спливає 22.11.2023 року, судове провадження не може бути завершене до спливу цього строку, підстав для зміни обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який на даний час не має і учасниками процесу докази на підтвердження цих підстав суду надані не були; продовжують існувати ризики зазначені в ухвалі судді та на підставі яких був обраний цей запобіжний захід.

Таким чином, суд доходить висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 необхідно продовжити на строк до двох місяців.

Керуючись ст.ст. 177, 178,183,201, 331 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Конотопської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_6 , раніше встановлений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжити на строк до двох місяців, тобто до 12 січня 2024 року до 24:00 год. без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення через Конотопський міськрайонний суд Сумської області, а обвинуваченому з моменту отримання її копії.

СуддяОСОБА_1