Провадження № 1-кс/750/4644/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2023 року м . Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Чернігова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі підозрюваного ОСОБА_3 , його захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 , поданного в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , скасування арешту з майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за №00002470 від 08.07.2023,

в с т а н о в и л а :

13.09.2023 адвокат ОСОБА_5 подав в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 клопотання, в якому просить скасувати арешт з майна, яке було вилучено у ОСОБА_3 під час проведення його особистого обшуку 05.08.2023.

В обґрунтування вказаного клопотання адвокат зазначав, що слідчим суддею на зазначене майно, яке є тимчасово вилученим, арешт був накладений з порушенням вимог кримінального процесуального законодавства. Адвокат вважає, що в ухвалі слідчого судді про накладення арешту на майно не міститься відомостей про те, що вилучене у ОСОБА_3 майно, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

В судові засідання, які були призначені на 18.09.2023, 09.10.2023, 17.10.2023 адвокат ОСОБА_5 не з`явився. На зв`язок не виходив. Протягом тривалого часу не виявляв інтересу щодо розгляду його клопотання в суді для захисту своїх прав. Жодних заяв та клопотань, щодо відкладення розгляду справи від нього до суду не надійшло.

Участь в судовому засіданні 17.10.2023 брала захисник адвокат ОСОБА_4 .

Представник сторони обвинувачення в судове засідання не з`явився.

Прокурор подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття учасника провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судовому засіданні захисник та підозрюваний клопотання підтримали за викладених в ньому обставин. Жодних додаткових пояснень не надали.

Дослідивши клопотання з додатками, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання, з огляду на таке.

05.08.2023 ОСОБА_3 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення на підставі ст. 208 КПК України. У ході особистого обшуку затриманого у ОСОБА_3 вилучено: пачку цигарок з 11 цигарками; пластикову ємність з написом «перекис водню»; запальничку; грошові кошти в сумі 1100 грн; футболку чорного кольору з написом на ярлику «Sport»; шорти темно синього кольору з написом «Under armour».

Постановою старшого слідчого від 06.08.2023 вказані речі, вилучені 05.08.2023 у ході особистого обшуку підозрюваного, визнано речовими доказами.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м.Чернігова від 10.08.2023 на вказане майно було накладено арешт із забороною власнику розпоряджатись та користуватись ним.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Частиною 2 статті 84 КПК України передбачено, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Власник майна та його захисники проймали участь в розгляді клопотання про накладення арешту на майно, а отже за приписами ст. 174 КПК України про поданні клопотання про скасування арешту з майна повинні довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Жодного обґрунтування такої підстави для скасування арешту як те, що відпала потреба у такому арешті, клопотання не містить.

Станом на час розгляду клопотання досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, всі слідчі дії з майном не проведено, за твердженням прокурора було призначено судові експертизи.

Твердження захисника ОСОБА_5 про те, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки вилучене у підозрюваного ОСОБА_3 майно не відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України, не приймається до уваги.

Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); належністю майна певній особі; належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

Зважаючи на приписи статей 309 та 174 КПК України, а також керуючись принципом «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах, у випадку коли особа (підозрюваний, обвинувачений, інший власник або володілець майна) вважає накладення арешту необґрунтованим, він може: 1) оскаржити відповідну ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку, або 2) заявити клопотання про скасування арешту такого майна на підставі статті 174 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що сторона захисту не скористалась таким правом і не подавала апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м.Чернігова від 10.08.2023 про арешт майна.

При цьому, при вирішення питання про накладення арешту слідчий суддя надав оцінку розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також врахував наслідки арешту майна для інших осіб, дійшов висновку, що відповідне втручання у права та інтереси власника/володільця майна є пропорційним досягненню завдання арешту майна.

Отже, ухвала слідчого судді про накладення арешту постановлена у відповідності до положень КПК України, що свідчить про обґрунтованість накладеного арешту.

За таких умов слідчий суддя доходить висновку, що клопотання про скасування арешту майна у цій справі з підстави необґрунтованості арешту обумовлене незгодою сторони захисту із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження, що є несумісним із підставами для скасування арешту майна.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що особою, яка звернулась з клопотанням, не доведені підстави для скасування арешту майна, які зазначені у ст. 174 КПК України, при цьому його доводи суперечать поданим доказам, з яких вбачається, що в подальшому застосуванні арешту не відпала потреба та арешт накладено обґрунтовано.

Таким чином, подане клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , поданного в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про скасування арешту з майна - відмовити.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 19.10.2023 о 08 год 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1