Справа № 458/1179/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2023 м. Турка

Турківський районний суд Львівської області у складі: слідчий суддя ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Турківського району Львівської області клопотання т.в.о. заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення поліції №2 Самбірського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 22.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.362 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру,-

ВСТАНОВИВ:

13.12.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання т.в.о. заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення поліції №2 Самбірського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 22.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.362 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру, в якому прокурор просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 22.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.362 КК України до шести місяців, тобто до 16.06.2024 року.

Позиції сторін кримінального провадження.

При розгляді клопотання суд вжив заходи до повідомлення сторін кримінального провадження, а також осіб, які зазначені в ухвалі в дозволений і в передбачений законом порядок шляхом скерування судового виклику.

Сторони у судове засідання не прибули, надали до суду клопотання, в якому просить проводити судове засідання за відсутності сторони, яка подала таке клопотання, клопотання підтримує в повному обсязі.

Суд вважає за можливе розглянути справу без його участі особи, яка подала таке клопотання.

Відповідно до ч.4 ст. 163 КПК України, неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно норми ч.1 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Стислий опис провадження і суть питання, що вирішується ухвалою.

Згідно вимог ст.ст.127,129 Конституції України правосуддя здійснюють професійні судді і судочинство провадиться суддею одноособово.

Згідно ч.1 ст.31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється професійним суддею одноособово. Суддя для розгляду конкретного кримінального провадження визначається у порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.

У відповідності до вимог ч.3 ст.35 КПК України визначено суддю для розгляду кримінального провадження, оскільки 13.12.2023 року до слідчого судді Турківського районного суду Львівської області надійшло клопотання.

Клопотання розглядається за ініціативою т.в.о. заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення поліції №2 Самбірського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи подане клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що у провадженні СВ ВП №2 Самбірського РВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000131 від 22.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.362 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що до Самбірського РВП скеровано листа від голови національної служби здоров`я України (далі НСЗУ) про виявлення ознак вчинення злочину в діях сімейного лікаря ОСОБА_4 . НСЗУ є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра охорони здоров`я, який реалізує державну політику у сфері державних фінансових гарантій медичного обслуговування населення та виконує функції замовника медичних послуг та лікарських засобів за програмою медичних гарантій, а також здійснює заходи, що забезпечують цільове та ефективне використання коштів за програмою медичних гарантій. Частиною 8 ст. 10 Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення», передбачено, що оплата надання медичних послуг і лікарських засобів за програмою медичних гарантій здійснюється на підставі інформації та документів, що внесені надавачем медичних послуг до електронної системи охорони здоров`я. Між НСЗУ та Комунальним некомерційним підприємством «Турківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Турківської міської ради Самбірського району Львівської області укладено договір №0000-ЕАН6-М000 про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій. НСЗУ за результатами верифікації інформації, яка міститься в реєстрах центральної бази даних, шляхом її порівняння з інформацією Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо померлих осіб, отриманих відповідно до Договору про інформаційну взаємодію між НЦЗУ, Міністерством юстиції України та Міністерством цифрової трансформації України від 11.08.2021 № 02-01/110 за період з 21.11.2021 по 19.05.2022, встановлено невідповідності стосовно декларації, що були подані сімейним лікарем Вовчанської амбулаторії монопрактики - ОСОБА_4 , а саме ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель с. Жукотин Самбірського району на момент внесення декларації в ЕСОЗ фактично вже був померлим. Протягом періоду дії договору, НЦЗУ були здійснені оплати надавачу послуг, згідно зі звітами про медичні послуги, в які також входила оплата за зазначені декларації. Отримано відповідь із Турківського відділу ДРАЦС у Самбірському районі, з якої встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис про смерть № 55 від 01.02.2022 року. Отримано відповідь від головного лікаря КНП «Турківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Турківської міської ради Самбірського району ОСОБА_6 , з якої встановлено, що сімейним лікарем ОСОБА_5 був лікар Вовчанської амбулаторії монопрактики сімейної медицини - ОСОБА_4 , який уклав з даним пацієнтом декларацію №0001-527Х-44АО. Від головного лікаря КНП «Турківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Турківської міської ради Самбірського району ОСОБА_6 , отримано та долучено до матеріалів кримінального провадження завірені копії посадової інструкції ОСОБА_4 ; копію листа НЦЗУ щодо роз`яснення внесення інформації до електронної системи охорони здоров`я та звітування у зв`язку введенням воєнного стану в Україні; копії звітів про обсяги медичних послуг, пов`язаних з первинною медичною допомогою за січень та лютий 2022 року; розрахунок капітаційної ставки первинна медична допомога за 2022 рік; роздруківку з особистого електронного кабінету медичної інформаційної системи ОСОБА_4 з розділу статистика з понижувальними коефіцієнтами; роздруківку з медичної інформаційної системи, епізод пацієнта ОСОБА_5 , Ю771331. 05.01.2023 допитано в процесуальному статусі свідка з приводу відомих йому обставин вчинення даного злочину заступника головного лікаря по медичному обслуговуванню населення КНП «Турківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Турківської міської ради Самбірського району - ОСОБА_7 05.01.2023 допитано в процесуальному статусі свідка з приводу відомих йому обставин вчинення даного злочину завідуючу амбулаторією КНП «Турківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Турківської міської ради Самбірського району - ОСОБА_8 . 13.01.2023 допитано в процесуальному статусі свідка з приводу відомих йому обставин вчинення даного злочину сімейного лікаря Вовчанської амбулаторії КНП «Турківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Турківської міської ради Самбірського району - ОСОБА_4 . 19.01.2023 отримано письмову відповідь директора ТзОВ «АСКЕП», з якої встановлено, що інформацію вказана під час допиту ОСОБА_4 не відповідає дійсності, в період часу із 27.01.22 до 20.04.22 не було виявлено критичних перебоїв в роботі медичної інформаційної системи «АСКЕП», за час проведення технічних робіт, які відбувалися на початку війни після 24.02.2022 у зв`язку із масовим блокуванням ІР українських інтернет провайдерів, не відбулися зміни доступу до системи, система не знаходилася у відкритому доступі, лише у деяких користувачів тимчасово не було доступу до системи через заблокованість ІР. Після проведення технічних робіт, доступ до системи було відновлено та всі користувачі безперешкодно авторизувалися та користувалися системою «АСКЕП». 21.03.2023 отримано письмову відповідь голови НЦЗУ, з якої встановлено наступне. Оплата за надання медичних послуг з надання первинної медичної допомоги розраховується на підставі загальної кількості поданих надавачу медичних послуг декларацій, станом на 1 число звітного періоду. Тобто при формуванні звіту про обсяги медичних послуг, пов`язаних з первинною медичною допомогою, формується загальний звіт по деклараціях в розрізі вікової групи пацієнтів, в якому зазначається віковий коефіцієнт та при наявності гірський коефіцієнт. Згідно інформації, що мітиться в центральні базі даних ЕСОЗ, декларація про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу №0001-527Х-44А0 була активована в ЕСОЗ з 03.02.2022 по 18.04.2022 та увійшла в оплати за період березень-червень 2022.

Зазначає, що строк досудового розслідування закінчується 22.12.2023 року.

Зазначає, що непродовження строку досудового розслідування призведе до порушення прав та інтересів держави і територіальної громади на можливість відшкодування заподіяної злочином шкоди.

Дослідивши матеріали клопотання у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи, із посиланням на докази.

Інформація за вказаним фактом 22.12.2022 року внесена до ЄРДР за №0000131 та розпочато досудове розслідування за правовою кваліфікацією за ч.1 ст.362 КК України.

Під час проведення досудового розслідування виконано наступні слідчі дії: допитано свідків, скеровано запити, надано доручення оперативному підрозділу.

Як вказано в клопотанні, на цей час жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного злочину та строк досудового розслідування закінчується 22.12.2023 року, проте завершити досудове розслідування до вказаної дати неможливо, оскільки для виконання вимог кримінального процесуального закону щодо повного, всебічного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження необхідно провести такі слідчі та процесуальні дії: допитати родичів ОСОБА_5 з приводу відомих їм обставин укладення декларації з сімейним лікарем та з приводу того, чи знав сімейний лікар ОСОБА_4 про смерть даного пацієнта і з якого моменту; вилучити оригінал декларації, укладеної між ОСОБА_4 та пацієнтом ОСОБА_5 після смерті останнього; з`ясувати хто розписувався від імені пацієнта ОСОБА_5 у вказаній декларації, яку було укладено і подано після смерті пацієнта, шляхом призначення та проведення судової почеркознавчої експертизи; отримати зразки підписів покійного ОСОБА_5 ; встановити інших свідків та очевидців кримінального правопорушення; призначити та провести судову економічну експертизу, з метою встановлення точної суми зайво нарахованих грошових коштів ОСОБА_4 на надання медичних послуг пацієнту ОСОБА_5 після смерті останнього; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, необхідність в яких виникне у ході досудового розслідування.

Проведення в повному обсязі вказаних вище процесуальних дій є можливим у разі продовження строку досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру на шість місяців (тобто до 22.06.2024 року).

Відповідно до ч.1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абз.2 ч.1 ст.219 КПК України, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений п.п. 1-3 ч.2 ст.219 КПК України.

Слідчий суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, при постановленні ухвали вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав і мотивів, з врахуванням положень закону.

Відповідно до ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Згідно п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Загальний строк досудового розслідування не може перевищувати шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості (п.2 ч.2 ст.219 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст.294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у п.2 абз.3 ч.1 ст.219 КПК України, він може бути продовжений в межах строків, встановлених п.п.2,3 ч.2 ст.219 КПК України.

У даному кримінальному провадженні повідомлення особі про підозру не здійснювалося.

Частиною 1 ст.295-1 КПК України визначений порядок продовження строку досудового розслідування слідчим суддею, зокрема, у випадках, передбачених ст.294 КПК України, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування.

Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості. Про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала.

В силу положень ч.1 ст.9 КПК Українипід час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.6 ст.22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч.3 ст.295-1 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку досудового розслідування протягом трьох днів з дня його одержання, але в будь-якому разі до спливу строку досудового розслідування, за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Ухвалення слідчим суддею рішення про продовження строків досудового розслідування передбачено нормами КПК України. Відповідно до ч.1 ст.114 КПК України, слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Передбачений ч.2 ст.28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, передбачає можливість розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч.6 ст.28 КПК України, та встановлення для сторін кримінального провадження процесуальних строків відповідно до положень ст. 14 КПК України.

Водночас суд звертає увагу на те, що ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до ст.113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30.01.2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

У Системному звіті РБО зазначено, що ще одним видом зловживань правоохоронців, на яке РБО звертає у своєму звіті є «...неефективність (затягування) досудового розслідування, що, як правило, полягає в бездіяльності органів досудового розслідування та неналежному нагляді органів прокуратури у кримінальних провадженнях, які тривають роками» (стор. 4 системного звіту РБО).

Дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст.2 КПК України, що відображає вимоги ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ «Фридлендер (Frydlender) проти Франції» зазначено, що «розумність» строку провадження по справі повинна оцінюватися в світлі обставин справи і з посиланням на наступні критерії: складність справи, дії заявника і відповідних державних органів, а також значущості спору для заявника.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч.1 ст.6 Конвенції, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980 року); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968 року, «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 року, «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971 року).

За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дії сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування кримінального провадження мають бути спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження.

Частиною 1 ст.40 КПК України визначено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Відповідно до ч.4 ст.38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, фактичні обставини в цьому кримінальному провадженні, з огляду на положення ч.ст.615 КПК України, яка регулює продовження строку досудового розслідування у зв`язку з певною обставиною, слідчий суддя вважає помилковими підстави висунення вимоги в клопотанні про сплив строків досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Згідно ст.309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Частиною 3 ст.309 КПК України передбачено, що скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, а отже законодавець визначив саме такий спосіб реалізації права особи на судовий контроль законності такого виду рішень слідчого судді.

Керуючись ст.ст.110,219,294,295-1,369-372, КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання т.в.о. заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення поліції №2 Самбірського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 22.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.362 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру задовольнити.

Продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 22.12.2022 року на шість місяців, тобто до 22.06.2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1