УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 221 000 000 005 58 від 28.07.2022,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 120 221 000 000 005 58 від 28.07.2022 за ч. 4 ст. 191 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 24.03.2023 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва (справа № 752/3616/23) задоволене клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , накладений арешт, зокрема, на: чорнові записи різного формату на 19 арк.; 13-ть упаковок для банківських карток - ключ до рахунку «Приват Банк», з рукописними написами на кожній упаковці відповідно: « ОСОБА_6 », «ОСОБА_7», «ОСОБА_8», «ОСОБА_9», «ОСОБА_10», «ОСОБА_11», «ОСОБА_12.», «ОСОБА_13», «ОСОБА_14», «ОСОБА_15», «ОСОБА_16.», «ОСОБА_17», «ОСОБА_18»; 19-ть банківських карток для виплат «Приват Банк»: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , НОМЕР_14 , НОМЕР_15 , НОМЕР_16 , НОМЕР_17 , НОМЕР_18 , НОМЕР_19 ; 13-ть банківських карток - ключів до рахунку «Приват Банк»: НОМЕР_20 , НОМЕР_21 , НОМЕР_22 , НОМЕР_23 , НОМЕР_24 , НОМЕР_25 , НОМЕР_26 , НОМЕР_27 , НОМЕР_28 , НОМЕР_29 , НОМЕР_30 , НОМЕР_31 , НОМЕР_32 ; картка АБ «Укргазбанк» № НОМЕР_33 ; договір комісії №1 на 4 арк. з додатками на 2 арк. у 2 екземплярах; звіти на 4 арк.; договір комісії № 83/17 з додатками на 17 арк.; акти прийому-передачі на 24 арк.; акти на 21 арк.; договір комісії № 33/19 з додатками на 13 арк.; додаткова угода №2 до договору на 1 арк.; акт №174 на 1 арк.; флеш-носій «Kingston», чорного кольору - 1шт.; мобільний телефон «iPhone», ІМЕІ: НОМЕР_34 .

Однак заявник вважає арешт необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

У судове засідання представник власника майна не прибув.

Прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 до суду також не з`явився. Надіслав до суду лист про відкладення судового засідання, додатково зазначивши, що клопотання адвоката ОСОБА_3 не підсудне Шевченківському районному суду м. Києва.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у його розпорядженні матеріали, лист прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , дійшов висновку про таке.

У силу ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним доведено, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.

Згідно з ст. 132 КПК таке клопотання подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як вбачається з наданого прокурором листа та долучених до нього документів, постановою про групу слідчих від 21.02.2023 у кримінальному провадженні № 120 221 000 000 005 58 від 28.07.2022 місцем розташування органу досудового розслідування визначено будівлю ГУНП у м. Києві по вул. Антоновича, 114, що знаходиться у Голосіївському районі міста Києва.

Отже, враховуючи позицію Касаційного кримінального суду Верховного суду від 04.10.2022 у справі № 761/17934/22 та позицію Верховного Суду від 12.09.2022 у справі № 195/1327/22, вирішальним є місце знаходження/розташування органу досудового розслідування.

З викладеного витікає, що для визначення територіальної юрисдикції судів має значення не місце реєстрації органу досудового розслідування як юридичної особи, а місце знаходження/розташування органу досудового розслідування.

У силу ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

З наведеного витікає, що підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Зокрема, саме за рахунок чітко визначених правил підсудності забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом відповідно до вимог ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 не підлягає розгляду слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, що є підставою для його повернення для звернення до належного суду.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що клопотання прокурора про застосування оскаржуваного заходу забезпечення кримінального провадження розглянуте судом за місцем здійснення досудового розслідування - Голосіївським районним судом м. Києва, що свідчить про обґрунтованість висновку щодо непідсудності клопотання адвоката ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене, керуючись ст. 132, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24.03.2023 (справа № 752/3616/23), повернути заявнику для звернення до належного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1