Справа № 527/2651/23
провадження № 1-кс/527/583/23
УХВАЛА

16 жовтня 2023 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000608, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

12 жовтня 2023 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000608, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділу №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000608 від 4 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.09.2023 року в період часу з 05 год 00 хв по 07 год. 00 хв (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_5 , перебуваючи в м. Глобине Кременчуцького району Полтавської області поряд з магазином «Орхідея», що розташований по вул. Володимирівська буд. 41, побачив жіночу сумку чорного кольору, яку тимчасово залишила ОСОБА_6 та яка не вибула з її володіння, після чого у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, таємно, в умовах воєнного стану на території України, з корисливих мотивів та мети, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, розуміючи, що виявлена ним річ - телефон, фактично не вийшов з володіння власника, а лише тимчасово залишений нею, таємно викрав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 7A», синього кольору, вартістю 1775 гривень 00 копійок, відповідно до висновку експерта № 4064/23 від 13.09.2023 року.

В подальшому, ОСОБА_5 покинув місце скоєння кримінального правопорушення та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 1775 гривень 00 коп.

В ніч з 09.10.2023 на 10.10.2023 року ОСОБА_5 , (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено), правомірно, з дозволу власниці ОСОБА_7 , перебував у домоволодінні по АДРЕСА_1 , повторно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, таємно в умовах воєнного стану на території України з корисливих мотивів та мети, з приміщення будинку викрав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A» синього кольору, вартістю 2125 грн 00 коп, та ноутбук чорного кольору марки «Asus F751V» вартістю 5900 грн 00 коп, згідно висновку експерта № 4462 від 11.10.2023 року

В подальшому, ОСОБА_8 покинув місце скоєння кримінального правопорушення та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 8025 гривень 00 коп.

У вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, 11 жовтня 2023 року повідомлено про підозру ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Торське, Краснопольського р-ну, Донецької області, українцю, громадянину України, освіта середня, не працюючому, не одруженому, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючому, проживаючому без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

11.10.2023 року з підозрюваним ОСОБА_5 було проведено слідчий експеримент, в ході якого останній показав, де саме сховав викрадені речі, та в ході слідчого експерименту в с. Пироги, Кременчуцького р-ну, Полтавської обл., поблизу вул. Чумацький шлях, під деревом було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A» синього кольору. В с. Яроші, Кременчуцького р-ну, Полтавської обл., неподалік вул. Чумацький шлях, в не жилому, напів зруйнованому від дії природних явищ будинку було виявлено та вилучено ноутбук чорного кольору марки «Asus F751V».

Після проведення слідчого експерименту мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A» синього кольору, ноутбук чорного кольору марки «Asus F751V» вилучено до кімнати збереження речових доказів ВП№1 КРУП ГУНП в Полтавській обл.

Досудовим розслідуванням встановлено, що мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A» синього кольору, ноутбук чорного кольору марки «Asus F751V»належить потерпілій ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительці АДРЕСА_1 .

Оскільки в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження виникла необхідність у накладенні арешту на майно: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A» синього кольору, ноутбук чорного кольору марки «Asus F751V».

У судове засідання слідчий не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував.

Власник майна у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату. час та місце розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали (а.с. 1-22), дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучений 11 жовтня 2023 року мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A» синього кольору, ноутбук чорного кольору марки «Asus F751V», набули статусу тимчасово вилученого майна та визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.2 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речового доказу у кримінальному провадженні та може підлягати дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 11.10.2023, а саме: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9A» синього кольору, ноутбук чорного кольору марки «Asus F751V», які належать ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительці АДРЕСА_1 , шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів ВП №1 КРУП ГУНП в Полтавській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1