Справа № 405/557/23
провадження № 1-кс/405/4407/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.01.2024 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 та її захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 вересня 2022 року №0000772, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 5 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України, про продовження запобіжного заходу - тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українці, громадянці України, уродженці м. Дніпропетровськ, маючій малолітню дитину, проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з начальником відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 25 днів, без визначення розміру застави.

Прокурор у судовому засіданні просила продовжити підозрюваній запобіжний захід - тримання під вартою, посилаючись на обґрунтування пред`явленої підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що викладені у клопотанні та неможливість їх запобіганню, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник-адвокат у судовому засіданні надала пояснення згідно яких заперечувала проти задоволення клопотання, просила застосувати до підозрюваної цілодобовий домашній арешт.

Підозрювана підтримала думку захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, (кримінальне провадження № 0000772 від 27.09.2022 року, правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 1 ст.255, ч.2 ст. 255, ч.5 ст. 255, ч.4 ст.28 ч.3 ст. 307, ч.2 ст. 307, ч.2 ст.310 КК України) органом досудового розслідування даного кримінального правопорушення є ГУНП в Кіровоградській області (а.к. 8-14).

В рамках вказаного кримінального провадження 13.07.2023 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

18.12.2023 ОСОБА_4 повідомлено про нову підозру та зміну раніше повідомленої підзори , у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 21.07.2023 підозрюваній ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід тримання під вартою на строк до 13.09.2023 та визначено розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 214720 грн.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 11.09.2023 підозрюваній ОСОБА_4 продовжений запобіжний захід тримання під вартою на строк до 09.11.2023.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07.11.2023 підозрюваній ОСОБА_4 продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 05.01.2024.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08.09.2023 продовжений строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 4-х місяців, тобто до 13.11.2023.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03.11.2023 продовжений строку досудового розслідування у кримінальному провадженні до 6-ти місяців, тобто до 13.01.2024.

18.12.2023 відповідно до ст. 290 КПК України усім підозрюваним та захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів, та з вказаного моменту відбувається ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст. 219 КПК України строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Таким чином строк досудового розслідування у кримінальному провадженні становить 25 днів.

Щодо обґрунтованості підозри:

Слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.28 ч.3 ст.307, ч.2 ст.255 КК України. Її причетність до оголошеної підозри підтверджується зібраними у ході проведення досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме результатами проведених слідчих дій (оглядів місць подій, обшуків домоволодінь, проведених допитів свідків, пред`явлення особи впізнання за фотознімками, тимчасових доступів до речей та документів), результатами проведених експертиз та негласних слідчих (розшукових) дій, речовими доказами, що вилучалися в рамках проведених по кримінальному провадженню слідчих дій та іншими зібраними на даний час матеріалами провадження.

За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». В оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкалопротии України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 могла вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч.4 ст.28 ч.3 ст.307, ч.2 ст.255 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 307 КК України, яке відповідно статті 12 КК України належать до особливо тяжких кримінальних правопорушень, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Крім того, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 255 КК України, яке відповідно статті 12 КК України належать до особливо тяжких кримінальних правопорушень, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що ризики передбаченні п.п. ч.1 чт. 177 КК України, не зменшилися, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Підозрюваний є раніше засудженим, соціально неадаптований, на даний час відбуває покарання;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків, які вже допитані або ті, які будуть допитані у цьому ж кримінальному провадженні.

- п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення, будучи особою, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Отже, наведені ризики є дійсними та триваючими, і на даний час виключають можливість зміни запобіжного заходу на більш м`який, оскільки застосований запобіжний захід забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваної. Крім того з моменту застосування підозрюваній запобіжного заходу у виді тримання під вартою до моменту вирішення вказаного клопотання не змінилися обставини, які стали підставою для застосування та продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Також, переконливих доказів на підтвердження обставин, які б вказували на зменшення або зникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, стороною захисту не надано суду.

Продовження строків тримання під вартою необхідне з метою ознайомлення з матеріалами кримінального провадження усіх восьми підозрюваних та їх захисників, тобто забезпечення їх реалізації права на доступ до матеріалів кримінального провадження, а також для складання обвинувального акту та додатку до нього - реєстру, та подальшого звернення з ним до суду.

Частиною ч.3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать, про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 25.04.2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства» запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обирається за наявності підстав вважати, що інші запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України і його належної поведінки.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

При цьому слідчий суддя, оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає за реальну небезпеку можливість її ухилення від правосуддя та неможливість запобігання наявному ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваної ОСОБА_4 під вартою.

Щодо визначення застави слідчий суддя відзначає, що відповідно до п.п. 4, 5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Таким чином, продовження відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою за вказаних обставин справи, тяжкості кримінального правопорушення, серйозністю висунутої проти неї підозри, а також з урахуванням встановлених ризиків, характеризуючих даних на підозрювану, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує її гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно неї більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, з урахуванням строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження.

Отже клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 197, 199 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити.

Продовжити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 25 днів, тобто з 10 год. 40 хв. 04.01.2024 до 10 год. 40 хв. 28.01.2024.

Строк дії ухвали визначити до 10 год. 40 хв. 28.01.2024.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1