Справа № 456/3352/23
Провадження № 1-кс/456/582/2023
УХВАЛА

про арешт майна

27 червня 2023 року місто Стрий Львівської області

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

в межах здійснення судового контролю за дотриманням прав свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.06.2023 року за № 0000526, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань приміщення суду, що знаходиться по вул. Т. Шевченка, 89, клопотання старшої слідчої Слідчого відділення Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокуроркою Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

Старша слідча СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 26.06.2023 року, скориставшись канцелярією, звернулася до слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області з клопотанням, котре погоджене прокуроркою Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_5 , що було зареєстроване в діловодстві за вх. № 10417, в якому просить накласти арешт на майно, котре було вилучене 23.06.2023 року під час огляду трупа ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме його одяг: спортивні штани чорного кольору, зелена футболка, сірі шкарпетки, а також накласти арешт на майно, що було 23.06.2023 року добровільно видане ОСОБА_7 , а саме його одяг: светр-фліску кольору хакі, спортивні штани темно-синього кольору, футболку кольору хакі, а також мобільний телефон марки Redmi 9A моделі V2006CLG.

Клопотання вмотивоване тим, що 22.06.2023 року у Стрийське РУП ГУ НП у Львівській області надійшло повідомлення про те, що у будинку АДРЕСА_1 помер ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_2 . По зовнішньому огляді трупа на місці його виявлення видимих тілесних ушкоджень не спостерігалося, проте під при проведенні 23.06.2023 року розтину трупа встановлено тілесні ушкодження у вигляді гемотампонади серця, розриву вихідного відділу аорти, тупої травми грудної клітки та інших ушкоджень внаслідок контакту з тупими предметами. 23.06.2023 року відповідні відомості про вчинення кримінального правопорушення були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000526, попередня правова кваліфікація: ч. 2 ст. 121 КК України. 23.06.2023 року уповноваженими слідчими винесено постанови про визнання вищевказаних предметів, як речових доказів, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.06.2023 року за № 0000526, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В силу положень ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Натомість старша слідча СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_3 та прокурорка Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_8 , будучи повідомленими про місце, дату та час судового засідання згідно ст. 135 КПК України, у таке не з`явилися. Разом з тим, названі слідча та прокурорка під час подання цього клопотання про арешт майна одночасно заявили клопотання про розгляд такого без їх участі.

Беручи до уваги положення статей 22, 26 КПК України у частині того, що сторони (учасники) кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, слідчий суддя вважає за можливе вказане вище клопотання названих слідчого та прокурора задовольнити, а розгляд поданого та погодженого ними клопотання про арешт майна проводити за їх відсутності

Власник окремого майна-об`єктів арешту, - ОСОБА_7 , будучи повідомленим про місце, дату та час судового засідання згідно ст. 135 КПК України, у таке не з`явився, що не перешкоджає розгляду цього клопотання про арешт майна.

У зв`язку із неявкою старшої слідчої СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 та прокурорки Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_8 , а також власника окремого майна-об`єктів арешту ОСОБА_7 , на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання під час розгляду даного клопотання про арешт майна за допомогою програмно-апаратного комплексу «АКОРД», не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов такого висновку.

В силу положень пункту 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України визначається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

В силу ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати такі аспекти як: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані чинним КПК України. Зокрема, подання клопотання про арешт майна має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Як встановлено слідчим суддею, 22.06.2023 року у Стрийське РУП ГУ НП у Львівській області надійшло повідомлення про те, що у будинку АДРЕСА_1 помер ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_2 . По зовнішньому огляді трупа на місці його виявлення видимих тілесних ушкоджень не спостерігалося, проте під при проведенні 23.06.2023 року розтину трупа було встановлено тілесні ушкодження у вигляді гемотампонади серця, розриву вихідного відділу аорти, тупої травми грудної клітки та інших ушкоджень внаслідок контакту з тупими предметами. Відтак, 23.06.2023 року відповідні відомості про вчинення кримінального правопорушення були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000526, попередня правова кваліфікація: ч. 2 ст. 121 КК України Проте, 23.06.2023 року під час огляду трупа ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено його одяг: спортивні штани чорного кольору, зелену футболку, сірі шкарпетки. Крім того, 23.06.2023 року ОСОБА_7 було добровільно видано його одяг: светр-фліску кольору хакі, спортивні штани темно-синього кольору, футболку кольору хакі, а також належний йому мобільний телефон марки Redmi 9A моделі V2006CLG.

Слідчим суддею встановлено й те, що постановами старшої слідчої СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 від 23.06.2023 року светр-фліску кольору хакі, спортивні штани темно-синього кольору, футболку кольору хакі, спортивні штани чорного кольору, зелену футболку, сірі шкарпетки було визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.06.2023 року за № 0000526, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Також, постановою слідчої СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 від 23.06.2023 року мобільний телефон марки Redmi 9A моделі V2006CLG було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.06.2023 року за № 0000526, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Отже, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано у відповідності до статті 170 КПК України, оскільки майно, на яке його авторкапросить накласти арешт, відповідає критеріям, визначеним ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовими доказами.

У свою чергу, клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України, а зазначене у ньому майно відноситься до видів, передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна, значення такого арешту майна для одного із його власників, вважає, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти, з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Керуючись статтями 100, 107, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшої слідчої Слідчого відділення Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого прокуроркою Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_8 , про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт, шляхом тимчасового позбавлення права власників (володільців, користувачів) на відчуження, розпорядження та/або користування, на: - спортивні штани чорного кольору, зелену футболку, сірі шкарпетки, котрі були на покійному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , смерть якого настала ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Добрівляни Стрийського району Львівської області; - светр-фліску кольору хакі, спортивні штани темно-синього кольору, футболку кольору хакі, мобільний телефон марки Redmi 9A моделі V2006CLG, власником котрих є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , житель АДРЕСА_1 , - з метою їх збереження як речових доказів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.06.2023 року за № 0000526, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на старшу слідчу Слідчого відділення Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 .

Копію ухвали слідчого судді скерувати Стрийському районному управлінню поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, Стрийську окружну прокуратуру та власнику окремих об`єктів арештованого майна ОСОБА_7 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошувався повний текст ухвали слідчого судді про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_10