Справа № 646/3771/15-к
№ провадження 1-кс/646/1141/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.07.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 від 28.07.2015 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 21.12.2012

В С Т А Н О В И В :

До Червонозаводського районного суду м.Харкова надійшла скарга ОСОБА_2 на постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 від 28.07.2015 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 21.12.2012.

Ознайомившись зі змістом скарги ОСОБА_2 , судом встановлено, що її складено російською мовою.

При вирішенні питання щодо можливості відкриття провадження та прийняття скарги до розгляду, слідчий суддя враховує правові висновки, викладені у Постанові Верховного Суду від 19 вересня 2022 року у справі № 521/12324/18, провадження № 51-5817кмо21, щодо права особи звертатися до суду зі скаргою рідною або іншою мовою, якою володіє така особа, а також стосовно наявності обов`язку слідчого судді, суду самостійного залучення перекладача для перекладу скарги з метою розуміння її змісту при з`ясуванні питання про початок її розгляду. Верховний Суд наголосив, що розгляд питання про відкриття певної стадії кримінального процесу має бути ініційовано особою лише українською мовою для забезпечення можливості з`ясування уповноваженим на те суб`єктом наявності в особи, яка звертається, прав на таке звернення, а також перевірки дотримання нею передбачених КПК вимог щодо змісту документа і його додатків, за результатами розгляду яких прийматимуться відповідні процесуальні рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішеннях Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року № 10-рп/99 та від 14 липня 2021 року№ 1-р/2021 зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Також ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч. 6 ст. 13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом. Частинами 1, 2 ст. 14 передбачено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

При цьому. за змістом ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Частиною першою статті 29 КПК України теж регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Тобто, згідно з Конституцією України, КПК і зазначеними законами України органи досудового розслідування, прокуратура та суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Викладене узгоджується, зокрема, з Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

Передбачена чинним законодавством України вимога щодо подання документів українською мовою не є перешкодою у доступі до правосуддя та не звужує права учасників провадження за мовною ознакою, оскільки процесуальним законодавством гарантовано право учасників провадження щодо користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

Так, процесуальним законодавством України передбачено, що особа має право користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою вона володіє, та, в разі необхідності, користуватися послугами перекладача за рахунок держави.

Очевидно, що особа, яка неповною мірою розуміє мову судочинства і, відповідно, те, що саме відбувається у кримінальному процесі, неспроможна захистити свої права та інтереси законним шляхом.

Тому право осіб (які набули статусу певного учасника судового провадження) на користування в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють, є беззаперечним і воно кореспондує обов`язку слідчого судді та суду забезпечити реалізацію такого права, у тому числі за необхідності скористатися послугами перекладача в порядку, передбаченому КПК, що визначено у ч. 3 ст. 29 КПК України.

Право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з прав людини від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)).

При цьому процесуальним законодавством не передбачено залучення перекладача для перекладу саме слідчому судді, суду процесуальних документів, переданих на їх розгляд, складених недержавною мовою.

До того ж до прийняття скарги до розгляду, слідчий суддя, суд позбавлені можливості постановляти процесуальні рішення, у тому числі щодо залучення перекладача.

За таких обставин, виходячи із системного аналізу положень Конституції України (ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92), КПК, законів України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (ст. 12), «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII (ст. 1, ч. 6 ст. 13, частин 1, 2 ст. 14), документи, за результатами перевірки та/або розгляду яких розпочинається судовий контроль на стадії досудового розслідування, мають бути викладені українською мовою.

Крім цього, слідчий суддя приймає до уваги, що заявник ОСОБА_2 до скарги додав заяву від 15.06.2023, складену від його імені, у якій він запитував інформацію щодо стадії кримінального провадження, яка викладена українською мовою, що свідчить про достатній рівень володіння державною мовою та можливість складення процесуальних документів у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства України. Прийняття до провадження скарги, складеної недержавною мовою, для суду є неприйнятним.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про повернення скарги.

Керуючись ст.ст. 7, 29, 303 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу ОСОБА_2 на постанову старшого слідчого першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 від 28.07.2015 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 21.12.2012 повернути.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення скарги не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

На виконання вимог ч. 3 ст. 304 КПК України копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя : ОСОБА_1