ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 201/6134/23
Провадження № 1-кс/201/2291/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро внесене під час досудового розслідування кримінального провадження №0000046 від 31.03.2023 клопотання слідчого СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, проживаючу та зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судиму, підозрювану у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

В судовому засіданні приймали участь

прокурор ОСОБА_6

захисник ОСОБА_7

підозрювана ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказав на те, що в провадженні СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР № 0000046 від 31.03.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , відповідно до розпорядженням № 14р від 27.03.2020 Нікопольської міської ради Дніпропетровської області призначена на посаду начальника управління комунального майна Нікопольської міської ради Дніпропетровської області та за своєю посадовою інструкцією обіймає в органах місцевого самоврядування посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій і відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою.

Відповідно до пункту 2 примітки до статті 368 КК України, службовими особами, які займають відповідальне становище, у статтях 368, 368-2, 369 та 382 цього КК України є особи, зазначені у пункті 1 примітки до статті 364 КК України, а саме службовими особами у статтях 364, 368, 368-2, 369 КК України є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах місцевого самоврядування посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом, тобто посади, крім зазначених у пункті 3 примітки до статті 368 КК України, керівники і заступники керівників органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць.

Отже, відповідно до пункту 2 примітки до статті 368 КК України, начальник управління комунального майна Нікопольської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_5 , будучи керівником структурного підрозділу органу місцевого самоврядування, є службовою особою, яка займає відповідальне становище.

Так, 21.03.2023, протягом робочого дня, точний час слідством не встановлено, ОСОБА_8 , яка є членом благодійного фонду «Струни Добра» звернулась до начальника управління комунального майна Нікопольської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_5 щодо вирішення питання про надання приміщення з комунальної власності для зберігання, прийому та видачі гуманітарної допомоги військовим та внутрішньо переміщеним особам, яка надходить до благодійного фонду «Струни Добра».

У ході зустрічі в службовому кабінеті начальника управління комунального майна Нікопольської міської ради Дніпропетровської області, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Електрометалургів, 3 ОСОБА_8 повідомила про намір в отриманні приміщення комунальної форми власності для зберігання, прийому та видачі гуманітарної допомоги військовим та внутрішньо переміщеним особам, яка надходить до благодійного фонду «Струни Добра». Під час розмови з ОСОБА_8 у начальника управління комунального майна Нікопольської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди для себе за вчинення дій з використанням наданої їй влади та службового становища. В подальшому ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, з метою власного протиправного збагачення, зазначила ОСОБА_8 , що за позитивне вирішення питання про виділення комунального приміщення для зберігання, прийому та видачі гуманітарної допомоги військовим та внутрішньо переміщеним особам, яка надходить до благодійного фонду «Струни Добра» останній необхідно передати неправомірну вигоду у розмірі 20 000 гривень.

ОСОБА_8 розуміючи, що в разі відмови в наданні неправомірної вигоди для благодійного фонду «Струни добра», членом правління якого вона є можуть наступити негативні наслідки у вигляді відмови у виділенні комунального приміщення для зберігання, прийому та видачі гуманітарної допомоги військовим та внутрішньо переміщеним особам, яка надходить до вказаного благодійного фонду, була змушена погодитись на незаконні вимоги начальника управління комунального майна Нікопольської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_5 про надання їй неправомірної вигоди в розмірі 20 000 гривень.

26.05.2023 о 12 год. 03 хв. начальник управління комунального майна Нікопольської міської ради Дніпропетровської області ОСОБА_5 , перебуваючи в салоні транспортного засобу - автомобілі марки Lanos зеленого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходився по ву лиці Електрометалургів біля буд. № 3 у місті Нікополь Дніпропетровської області, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, реалізуючи свій злочинний намір на одержання неправомірної вигоди, поєднаний з вимаганням, діючи умисно, використовуючи своє службове становище у власних інтересах, з корисливих мотивів, одержала для себе неправомірну вигоду у вигляді частини грошових коштів у розмірі 12 000 гривень від ОСОБА_8 за вчинення в інтересах благодійного фонду «Струни Добра» членом правління якого є остання, з використанням свого службового становища, дій щодо прийняття позитивного рішення з приводу виділення комунального приміщення для зберігання, прийому та видачі гуманітарної допомоги військовим та внутрішньо переміщеним особам, яка надходить до благодійного фонду «Струни Добра».

Умисні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які виразились в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, і третьої особи будь-якої дії з використанням службового становища, вчинене службовою особою, яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України і 26.05.2023 їй повідомлено про підозру у вчиненні вказаного злочину.

Слідчий просить обрати підозрюваній ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання нею процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбаченим п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, переховування від органу досудового розслідування та/або суду, а також незаконного впливу на свідків.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обґрунтовується тим, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, та покарання за який становить від 5 до 10 років позбавлення волі, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що у разі перебування підозрюваної під дією запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вона, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке їй загрожує у разі доведення її вини, може вчинити психологічний та фізичний тиск на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, підозрюваній ОСОБА_5 необхідно обрати найсуворіший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваною передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків. Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вище вказаним ризикам.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, на його задоволенні наполягав.

Захисник та обвинувачена заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід, так як названі прокурором ризики не доведені, адже ОСОБА_5 має постійне місце проживання де зареєстрована і живе з двома неповнолітніми дітьми яких виховує саме, позитивно характеризується за місцем проживання і за місцем роботи, раніше до відповідальності не притягувалась і підстав стверджувати, що вона буде намагатись уникнути слідчого чи впливати на свідків не має. Вважають, що запобіжний захід у виді особистого зобов`язання чи нічного домашнього арешту з можливістю працювати, забезпечить будь-які ризики, які можуть бути встановлені судом.

Вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 26.05.2023 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а отже вона набула статусу підозрюваної в порядку визначеному КПК.

Також судом встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, що підтверджується:

- показаннями свідка ОСОБА_8 про те, що вона як представник БФ «Струни добра» зустрічалась з підозрюваною, яка вимагала неправомірну вигоду в сумі 20 000 гривень та обставини за яких свідок передала підозрюваній 12 000 гривень як частину суми неправомірної вигоди;

- протоколом огляду та помітки грошових коштів від 26.05.2023 в ході якого було помічено 12 000 гривень, які передані свідкові ОСОБА_9 для передачі підозрюваній;

- протоколом затримання підозрюваної 26.05.2023 в ході якого у останньої було проведено обшук та віднайдено раніше помічені грошові кошти;

- протоколом огляду телефону свідка ОСОБА_9 в якому виявлено переписку між свідком і підозрюваною, протоколом огляду електронної поштової скриньки, де виявлено переписку та листуванням за підписом підозрюваної як в.о. заступника керівника з приводу оренди приміщення, що підтверджує показання свідка ОСОБА_9 .

Сукупність цих доказів дозволяє прийти до висновку, що підозра не є очевидно необґрунтованою і в межах доказування на досудовому слідстві, зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваною, оскільки остання підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі без можливості звільнення від його відбування з іспитовим строком і розуміючи наслідки розгляду кримінального провадження, підозрювана очевидно може намагатись уникнути слідства задля уникнення відповідальності.

Цей ризик підсилюється ще й дією воєнного стану в умовах якого уникнути правосуддя легше ніж у мирний час.

Також не виключений ризик впливу на свідків кримінального правопорушення, оскільки на початкових етапах досудового слідства, коли збір доказів здійснюється максимально ефективно, для сторони обвинувачення важливо забезпечити схоронність цих доказів, а той час як сторона захисту може бути зацікавлена у спотворенні показань учасників подій, які розслідуються.

Доходячи до висновку про наявність таких ризиків, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрювана може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваної може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу суд враховує дані про особу підозрюваної, яка має зареєстроване місце проживання, заміжня, однак з чоловіком разом не проживає, має на вихованні двох неповнолітніх дітей, офіційно працевлаштована та підозрюється у вчиненні злочину пов`язаного з її посадою, позитивно характеризується. Також суд враховує види ризиків які встановлено, тяжкість злочину в якому підозрюється ОСОБА_5 , обставини цього злочину, які пов`язані з посадовими обов`язками підозрюваної, суд вважає, що вказані ризики не можуть бути знівельовані менш суворим запобіжним заходом ніж тримання під вартою, оскільки на початковій стадії слідства, коли вважливий максимально швидкий збір доказів, в тому числі за участі підозрюваної, уникнення слідства підозрюваною чи спотворення нею доказів може призвести до втрати доказової бази, а інтереси суспільної небезпеки на даному етапі превалюють над правом особи на свободу.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, які будуть на нього покладені у разі внесення ним застави. У зв`язку з цим, а також враховуючи положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_10 суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 161 040 гривень, оскільки застава у меншому розмірі не забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків і саме такий розмір застави є необхідним, достатнім та таким, що не є непомірним для підозрюваної.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Дніпропетровської установи виконання покарань №4 строком на 60 (шістдесят) днів.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою є 24 липня 2023 року.

Встановити, що у разі внесення підозрюваною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 або іншою фізичною чи юридичною особою на депозитний рахунок № UA0017442 в ГУДКСУ в м. Київ, одержувач платежу ТУ ДСАУ в Дніпропетровській області, , МФО 820172, застави у розмірі 161 040 гривень, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави та звільнення підозрюваної ОСОБА_5 з-під варти зобов`язати її прибувати за кожною вимогою до суду або до слідчого чи прокурора, у провадженні яких перебуває кримінальне провадження, а також покласти на неї обов`язки: не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, утриматись від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі не з`явлення її за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомлення нею про причини своєї неявки, або порушення нею обов`язків, покладених на неї в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали буде оголошено 27.05.2023 о 15:30 годин.

Слідчий суддя ОСОБА_1