УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000187 від 16.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 212, ч.5 ст.191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000187 від 16.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 212, ч.5 ст.191 КК України.

У клопотанні поставлене питання про накладення арешту на вилучені у КП БМР «Білоцерківтепломережа» у ході проведення обшуку за адресою: Київська обл.., м.Біла Церква, вул.Мережна, 3:

А) документи із зразками підпису ОСОБА_3 саме:

-Накладна №1362 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1361 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1360 вiд 22.10.2018;

-Накладна № 257 вiд 17.10.2018;

-Накладна №1365 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1363 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1364 вiд 22.10.2018;

-Наказ №182;

-Наказ №270;

-Наказ № 180;

-Баланс за 3 квартал 2018;

-Баланс за 1 квартал 2018;

-Баланс за 2 квартал 2018;

Б) Документи iз зразками підпису ОСОБА_4 :

-Баланс за 1 квартал 2019;

-Баланс за 2 квартал 2019;

-Баланс за 3 квартал 2019;

-Баланс за 4 квартал 2019;

-Баланс за 4 квартал 2020;

-Баланс за 3 квартал 2020;

-Баланс за 2 квартал 2020;

-Баланс за 1 квартал 2020.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст.ст. 170, 171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено :

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні прокурор, з метою збереження майна як речового доказу, просить накласти арешт на вилучені у КП БМР «Білоцерківтепломережа» у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 :

А) документи із зразками підпису ОСОБА_3 саме:

-Накладна №1362 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1361 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1360 вiд 22.10.2018;

-Накладна № 257 вiд 17.10.2018;

-Накладна №1365 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1363 вiд 22.10.2018;

-Накладна №1364 вiд 22.10.2018;

-Наказ №182;

-Наказ №270;

-Наказ № 180;

-Баланс за 3 квартал 2018;

-Баланс за 1 квартал 2018;

-Баланс за 2 квартал 2018;

Б) Документи iз зразками підпису ОСОБА_4 :

-Баланс за 1 квартал 2019;

-Баланс за 2 квартал 2019;

-Баланс за 3 квартал 2019;

-Баланс за 4 квартал 2019;

-Баланс за 4 квартал 2020;

-Баланс за 3 квартал 2020;

-Баланс за 2 квартал 2020;

-Баланс за 1 квартал 2020.

Як зазначає прокурор, вилучені речі мають значення для кримінального провадження та можуть бути використані, як предмет доказування, оскільки вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можливо використати як доказ фактів та обставин, що досліджуються у ході досудового розслідування. Постановою детектива від 29.08.2023 вищевказані документи визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

Разом з тим, ні в клопотанні прокурора, ні в постанові про визнання речовим доказом, не обґрунтовано, які саме ознаки речових доказів містить вказане майно та для доведення яких саме обставин вони будуть використані в даному кримінальному провадженні як речові докази, що позбавляє можливості слідчого суддю перевірити відповідність зазначеного в клопотанні майна критеріям ст. 98 КПК України, а іншої мети клопотання прокурора не містить. Постанова про визнання майна речовим доказом є суто формальною, і в ній не зазначено, яке саме доказове значення для кримінального провадження воно має.

Звертаючись до суду з клопотанням, прокурор також вказує, що вилучені документи необхідні для проведення судової почеркознавчої експертизи. Однак, до клопотання не додано копій постанов про призначення експертиз щодо їх дослідження.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

За таких обставин, оскільки клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його особі, яка його подала на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000187 від 16.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 212, ч.5 ст.191 КК України, повернути особі, яка його подала та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1