Справа № 754/8388/23
У Х В А Л А

Іменем України

13 липня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 в межах розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000172 від 18.01.2023, за ч.1 ст.263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

слідчого ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_4

захисників адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

22 червня 2023 року адвокат ОСОБА_3 інтересах підозрюваного ОСОБА_4 звернувся зі скаргою про скасування повідомлення про підозру від 12.04.2023, у кримінальному провадженні №0000172 від 18.01.2023.

В обґрунтування скарги зазначає, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000172 від 18.01.2023 за ч.1 ст.263 КК України. 12.04.2023 слідчим Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , було повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.263 КК України - незаконне поводження зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами. Вважає, що кримінальне провадження відкрито незаконно та підлягає закриттю на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, через відсутність у діянні складу правопорушення передбаченого ч.1 ст.263 КК України, а відтак відсутні підстави передбачені ст.276 КПК України для повідомлення про підозру. Зазначає, що відповідно до Закону України «Про оборону України» від 15.03.2022 року №21247-ІХ, ОСОБА_4 мав законні підстави зберігати зброю та боєприпаси, оскільки починаючи з 19.03.2022 по 04.11.2022 останній був добровольцем територіальної оборони. Просив скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0000172 від 18.01.2023 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

12.07.2023 року до суду надійшли додаткові пояснення до скарги захисника ОСОБА_3 на повідомлення про підозру від захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 . В обґрунтування клопотання захисник посилається про порушення процесуального порядку вручення підозри її підзахисному, а саме порушення порядку виклику особи та право на захист під час проведення вказаної процесуальної дії. Зазначає, що т.в.о. начальника СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_8 , прокурор Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 та старший слідчий Деснянського УП ОСОБА_5 перебуваючи у приміщенні Деснянського районного суду з метою участі у судовому засіданні, в порушення вимог ст.ст.111-112 КПК України, ч.9 ст.135 КПК України, без здійснення виклику ОСОБА_4 у офіційному порядку, здійснюючи фізичний та психологічний тиск на останнього намагалися вручити повідомлення про підозру. При цьому намагалися це зробити без присутності його захисників, перешкоджали її підзахисному у телефонному спілкуванні з адвокатом, що свідчить про порушення ними права на захист, здійснення перешкод у законній діяльності захисника, що на її думку є кримінально карним з точки зору КК України. Вважає, що під час вручення ОСОБА_4 12.04.2023 року письмового повідомлення про підозру, слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 було порушено право на захист, що є підставою для скасування повідомлення про підозру.

Також, долучаючи ряд документів, а саме: посвідчення добровольця територіальної оборони ДФТГ № 27 м. Києва «ВОЛЯ» серії НОМЕР_1 видане на ім`я ОСОБА_4 і дійсне на території України з 14.04.2023 року по 14.04.2026 року; письмова вимога командира Добровольчого формування Територіальної громади м. Києва № 27 «ВОЛЯ» ОСОБА_9 (вих.. 291 від 18.04.2023) на адресу начальника Деснянського УП ГУНП у м. Києва щодо повернення вогнепальної зброї; позитивна характеристика на члена ДФТГ міста Києва № 9 ОСОБА_4 ; довідка вих. № 06/20/22 від 20.06.2022 командира ДФТГ міста Києва № 9 «Київський загін № 9» щодо законності отримання ОСОБА_4 вогнепальної зброї і боєприпасів до неї; контракт добровольця територіальної оборони, укладений ОСОБА_4 з командиром добровольчого формування ІНФОРМАЦІЯ_1 від 14.04.2023 року; військовий квиток серії НОМЕР_2 , виданий 04.02.2013 року на ім`я ОСОБА_4 , який підтверджує наявність військового звання у останнього; відзнака Міністерства оборони України, яка свідчить про нагородження ОСОБА_4 медаллю та інші документи, адвокат зазначала, що ОСОБА_4 отримав зброю пістолет 9мм моделі ФОРТ-19 із порядковим № НОМЕР_3 та боєприпасів до нього на законних підставах.

Просила скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0000172 від 18.01.2023 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України та зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні або компетентну посадову особу Деснянської окружної прокуратури м. Києва вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей у кримінальному провадженні №0000172 від 18.01.2023 про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Захисники підозрюваного адвокати ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та підозрюваний ОСОБА_4 підтримали зміст скарги, надали пояснення аналогічні викладеним у скарзі, та її доповненні, просили її задовольнити.

Слідчий ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення скарги, вказуючи, що при повідомленні про підозру ОСОБА_4 , було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, підозра цілком обґрунтована, наразі захисникам та підозрюваному повідомлено про завершення досудового розслідування та наданий доступ до матеріалів кримінального провадження відповідно до вимог ч.6 ст.290 КПК України, просила в задоволенні скарги захисника, відмовити.

В послідуюче судове засідання слідчий не з`явилася із поважних причин, про що надала заяву та документ що її обґрунтовує.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження № 0000172 від 18.01.2023, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000172 від 18.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

12.04.2023 року о 12:08 ОСОБА_4 від отримання повідомлення про підозру відмовився в присутності понятих. В той же день, 12.04.2023 року об 17:12:55 годин, повідомлення про підозру було направлено слідчим за місцем проживання ОСОБА_4 , поштою.

Повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя не приймає до уваги доводи сторони захисту щодо недотримання вимог ч.9 ст.135 КПК України, щодо належного повідомлення за три доби про участь особи у процесуальній дії, так як в даному випадку це суперечить вимогам ч.1 ст.278 КПК України, яка зобов`язує слідчого або прокурора вручити письмове повідомлення про підозру в день його складання. За таких обставин, слідчий суддя дійшов переконання, що вжиті слідчим дії відповідають вимогам КПК України, оскільки були пов`язані з ухиленням особи явкою до слідчого, створення перешкод у проведенні процесуальної дії, що створило умови для фіксації факту відмови особи від отримання повідомлення про підозру та послідуючого направлення його поштою за місцем проживання.

Більш того, відповідно до ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення. Закон не передбачає обов`язкового виклику особи для вручення повідомлення про підозру, тому твердження захисників про відсутність за таких умов права у слідчого для направлення повідомлення про підозру поштою є необґрунтованими.

За таких обставин слідчий суддя приходить до переконання, що зазначене повідомлення про підозру було направлене ОСОБА_4 у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Окрім того, слідчий суддя вважає, що не є обґрунтованими твердження сторони захисту що звернення прокурора з клопотанням про застосування запобіжного заходу тільки 19.04.2023 свідчить про незаконність вручення повідомлення про підозру 12.04.2023, оскільки звернення з клопотанням про обрання особі (підозрюваному) запобіжного заходу є правом, а не обов`язком прокурора.

Наразі за вказаним кримінальним провадженням захисникам та підозрюваному повідомлено про завершення досудового розслідування та наданий доступ до матеріалів кримінального провадження відповідно до вимог ч.6 ст.290 КПК України.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Слідчий суддя зазначає, що питання правової кваліфікації дій підозрюваного є прерогативою слідчого, прокурора, які, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності.

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру захисник вважає те, що повідомлення про підозру є необґрунтованим з огляду на відсутність доказів, які б підтверджували кваліфікацію дій його підзахисного за ч.1 ст.263 КК України, тоді як питання про узгодженість викладення фактичних обставин справи та правової кваліфікації кримінального правопорушення, як і конкретизація правової кваліфікації кримінального правопорушення не може бути предметом розгляду на досудовому розслідуванні, оскільки на цій стадії слідчий суддя не вправі вдаватися до оцінки вказаних обставин. Питання доведеності кримінального правопорушення, правильності його кваліфікації, в тому числі щодо його об`єктивної та суб`єктивної сторони, суд має вирішувати під час розгляду справи по суті та постановлення вироку в нарадчій кімнаті. З огляду на це сукупність зібраних органом досудового розслідування доказів будуть перевірятися, оцінюватися в ході судового розгляду.

Крім того, докази на підтвердження винуватості обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень надаються стороною обвинувачення до суду та, відповідно, оцінюються судом лише на стадії дослідження доказів, що також позбавляє слідчого суддю навіть теоретичної можливості встановити правильність кваліфікації дій підозрюваного на даній стадії провадження.

Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлена ОСОБА_4 12.04.2023 року підозра відповідає вимогам ст.277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_4 може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

У зв`язку із вищевикладеним слідчий суддя дійшов висновку, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України, а тому скарга захисника є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 306, 307, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 в межах розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000172 від 18.01.2023, за ч.1 ст.263 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1