Справа № 712/8219/23
Провадження № 1-кс/712/3841/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження № 40002560 від 27.01.2023, -

В С Т А Н О В И В:

09.08.2023 ОСОБА_2 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із указаною скаргою, в якій просить скасувати постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження № 40002560 від 27.01.2023.

Дослідивши подану скаргу, слідчий суддя дійшов висновку про повернення скарги заявнику з огляду на наступне.

У тексті скарги ОСОБА_2 використовує лексику, яка не притаманна для написання ділових документів (в тому числі скарги на рішення слідчого (прокурора) про закриття кримінального провадження), зокрема, виражає явну неповагу до службової особи сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Так, викладене обґрунтування скарги з використанням таких висловлювань: «така дізнавач вимагає лікування, оскільки вона не страждає на шизофренію, то окрім як нахабством, безбашенністю, вседозволеністю, хамством і розгнузданістю я це пояснити не можу….В постанові Новікова виступає не як дізнавач, а як повар фірмової поліцейської окрошки чи вінегрету….злочин № 1 полягає в спробі Новікової закрити кримінальне провадження по суті, по дебільному….» вочевидь виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання .

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) кримінального судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі .

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 та № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Відповідно до вимог ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права

Таким чином, наразі встановлено, що звертаючись до слідчого судді з даною скаргою й використовуючи у її тексті вочевидь некоректну лексику, яка має цинічний (зневажливо-знущальний характер), суд вбачає в діях ОСОБА_2 недопустиме зловживання правами подання скарги у викладеній ним формі.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що внаслідок зловживання заявником ОСОБА_2 власними правами, скаргу слід повернути останньому, що втім не перешкоджає у разі потреби повторному зверненню із скаргою у встановленому порядку, якщо відпадуть підстави, що зумовили її повернення.

Повертаючи скаргу, суд достатньо об`єктивно враховує практику Європейського суду з прав людини, щодо можливості обмеження права на суд, але лише таким способом та до такої міри, що не порушують зміст цих прав, про що зазначено у його рішеннях в справі "Де Жуфр де ла Прадель проти Франції" (п.59) та в справі "Станєв проти Болгарії" (п.28). Тобто, реалізація права на суд однією із сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони.

Враховуючи викладене, керуючись п.п."а" п.3 ст.35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ст. 7, 11, 304, 395 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Матеріали скарги ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження № 40002560 від 27.01.2023 повернути заявнику.

Роз`яснити, що відповідно до вимг ч.7 ст.304 КПК України, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду, в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1