Справа № 185/8889/17
Провадження № 1-кп/185/61/23
У Х В А Л А

11 вересня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області колегіально у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000086 від 25 лютого 2017 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Єнакієве Донецької обл., громадянки України, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 , посилаючись на те, що 06.07.2017 року складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України стосовно ОСОБА_5 , однак останній повідомлення про підозру не вручено, внаслідок не встановлення її місцезнаходження на території України. 26.07.2017 року ОСОБА_5 оголошена у міжнародний розшук у зв`язку із тим, що переховується від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Обрання відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється відповідними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України, а саме тим, що обвинувачена ОСОБА_5 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, приховувати докази та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказані ризики встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 вчинила особливо тяжкий злочин проти громадської безпеки, за яким законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років, зареєстрована та фактично проживає в м. Донецьку, тобто на території, яка підконтрольна терористичній організації «ДНР», ухиляється від явки до суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинене нею кримінальне правопорушення.

Захисник обвинуваченого у судовому засіданні заперечував, вказавши що обвинувачена не повідомлена про дату підготовчого судового засідання.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження із зазначеного питання, кожного окремо, суд приходить до наступного висновку про можливість розгляду даного клопотання на підставі ст. 193 ч. 6 КПК України.

Так, 06.07.2017 року складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України стосовно ОСОБА_5 , вручено її захиснику ОСОБА_8 , а також надіслано поштовим зв`язком за останньою відомою адресою проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 , на офіційному сайті СБ України опубліковано виклик для отримання вказаного повідомлення.

26.07.2017 року постановою слідчого її оголошено у міжнародний розшук.

Після надходження обвинувального акту до суду здійснювався виклик обвинуваченої шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України та опубліковано оголошення в «Урядовому Кур`єрі».

Згідно ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на достовірність показань свідків у кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону судом встановлено, що обвинувачена раніше не судима, відповідно до ст. 12 КК України обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжкого, покарання за вчинення якого, у разі доведеності вини, передбачено на строк до п`ятнадцяти років позбавлення волі, проживає на тимчасово окупованій території України, що свідчить про наявність ризику залишення нею свого місця проживання (у випадку застосування щодо неї більш м`якого запобіжного заходу) з метою переховування від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також впливу на свідків.

Так, згідно з положеннями п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України - при оцінці існування ризику кримінального провадження, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід враховувати, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій, у разі визнання винною в інкримінованому злочині. Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування».

Беручи до уваги встановлені обставини, суд приходить до висновку, що в клопотанні прокурора надано обґрунтування підстав, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому ОСОБА_5 слід обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 194, 314,315 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Єнакієве Донецької обл., громадянці України, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 задовольнити.

Обрати обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що у відповідності до вимог ч.6 ст.193 КПК України, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3