Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3130/23
номер провадження 1-кс/695/890/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2023 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

за участю:секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного - ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого Золотоніського районного відділу поліції ГУНП у Черкаській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в:

слідчий СВ Золотоніського РВП ГУНП ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 . Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_6 , всупереч встановленому законом порядку обігу наркотичних засобів - Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 р. № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, з корисливих мотивів, з метою збуту, спільно з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , придбали за невстановлених досудовим розслідуванням обставин: речовину рослинного походження, яка відповідно до висновку експерта № КСЕ-19/124-23/9495-НЗПРАП від 16.08.2023 являється особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабіс, маса якого складає 428,61 г. в кількості 3 (три) пофасованих пакети в орендованому домоволодінні по АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 з метою подальшого збуту, до моменту виявлення та вилучення їх 15.08.2023 та 16.08.2023 працівниками Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області; речовину рослинного походження, яка відповідно до висновку експерта № КСЕ-19/124-23/9493-НЗПРАП від 16.08.2023 являється особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабіс, маса якого складає 447, 50 г. в кількості 31 (тридцять один) пофасований пакет з речовиною рослинного походження у лісосмузі розташованій в адміністративно-територіальних межах Новодмитрівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; речовину рослинного походження, яка відповідно до висновку експерта № КСЕ-19/124-23/9494-НЗПРАП від 16.08.2023 являється особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабіс, маса якого складає 405, 76 г, яку, з метою конспірації та приховання своєї злочинної діяльності, зберігали в кількості 39 (тридцять дев`ять) пофасованих пакетів з речовиною рослинного походження в автомобілі марки «Mercedec-Benz» номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_8 .

По даному факту 15.08.2023 розпочато досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001060 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

15.08.2023 о 21.50 год. ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України. 16.08.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Вина підозрюваного ОСОБА_6 обґрунтовується та підтверджується наступними матеріалами досудового розслідування (доказами): протоколом огляду місця події від 15.08.2023; протоколом допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; протоколами обшуків - автомобіля марки «Mercedec-Benz» номерний знак НОМЕР_1 , домоволодіння по АДРЕСА_2 , автомобіля марки Hundai Santa FE, номерний знак НОМЕР_2 ; протоколами затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; протоколом проведення впізнання особи за фотознімками свідків ОСОБА_16 та ОСОБА_14 ; висновком експерта № КСЕ-19/124-23/9495-НЗПРАП від 16.08.2023, № КСЕ-19/124-23/9493-НЗПРАП від 16.08.2023, № КСЕ-19/124-23/9494-НЗПРАП від 16.08.2023; повідомлення про підозру ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 16.08.2023; та іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме тим, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків з метою схилити останніх до дачі завідомо неправдивих показань, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи, що він офіційно не працює та підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину з корисливих мотивів.

Слідчий вважає, що обставини щодо забезпечення його належної процесуальної і правової поведінки можуть бути лише забезпечені при дії саме запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Таким чином, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 визначається необхідність запобігти спробам переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконному впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; запобігати спробам вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказане свідчить про неможливість застосування до ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваного.

З урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості та особистої ситуації підозрюваного, слідчий вважає, що для досягнення цілей, визначених статтею 177 КПК України, відносно підозрюваного має бути обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання з підстав, викладених у клопотанні, просили його задовольнити, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання. Вказувала, що докази причетності підозрюваного до кримінального правопорушення зібрані з процесуальними порушеннями, а тому підозра ґрунтується на недопустимих доказах і є необґрунтованою. У разі задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу просила застосувати заставу у мінімальному розмірі, оскільки він раніше не притягувався до кримінальної та адміністративної відповідальності, є особою молодого віку, проживає разом з батьками.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Слідчий суддя, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, вважає клопотання таким, що підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

15.08.2023 розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001060.

15.08.2023 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

16.08.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Статтею 132 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Частиною 3 статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України слід зазначити про наступне.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позицій Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), викладених у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» від 29.11.1988, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненими кримінальними правопорушеннями має підтверджуватися наявними доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження на час пред`явлення підозри.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження при розгляді справи по суті, зокрема наявності достатніх підстав для встановлення вини обвинуваченого у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні чи правомірність кваліфікації дій обвинуваченого.

Причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

З огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, слідчий суддя вважає, що наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Обґрунтованими є доводи слідчого щодо наявності ризику незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, що враховуючи особливості вчиненого злочину та значення показань таких осіб для повноти та об`єктивності досудового розслідування, має вкрай важливе значення.

До того ж, на теперішній час обставини кримінального провадження повністю не з`ясовані, не встановлено повного кола свідків, внаслідок чого існує висока вірогідність спілкування підозрюваного з такими особами, задля перешкоджання встановленню істини під час досудового розслідування.

У судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше не судимий, офіційно непрацевлаштований, на теперішній час підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. До того ж, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про відсутність гарантій належної правомірної поведінки підозрюваного та необхідність застосування до нього суттєвих заходів процесуального примусу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає встановленими існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, зокрема підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків.

Слідчий суддя, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає, що заявлений слідчим вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості інкримінованого діяння, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваному.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи реальне існування встановлених ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин, особу підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому доходить висновку, що до останнього необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, тяжкості покарання, враховуючи наявні ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а також беручи до уваги, що ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, є особою молодого віку, слідчий суддя вважає за можливе визначити заставу в межах, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме: сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107360 грн., розмір якої є достатньою мірою для того, щоб гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів до 14.10.2023.

Визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107360 (сто сім тисяч триста шістдесят) грн..

У разі внесення підозрюваним ОСОБА_6 застави, покласти на нього наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

утримуватися від спілкування з свідками, експертами та підозрюваними у даному кримінальному провадженні, крім випадків необхідності такого спілкування під час проведення слідчих чи процесуальних дій у присутності прокурора чи слідчого.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави - не більше двох місяців у межах строку досудового розслідування.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Повний текст ухвали буде оголошено 22.05.2023 о 08.25 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1