Провадження по справі № 1-кс/522/3749/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

10 червня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 5 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця республіки Грузія, громадянина Грузії, грузина, з середньою освітою, мешкаючого на території України на підставі посвідки на тимчасове проживання, виданої 21.05.2014 року, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше судимого за злочин проти власності, -

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №0000465 від 09.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

перекладача ОСОБА_8 -

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється по кримінальному провадженню № 0000465 від 09.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимим за злочин проти власності, достовірно знаючи, що на території України впроваджено воєнний стан, відповідно до Указу Президента України №254/2023 від 01.05.2023 затвердженим Законом України №3057-ІХ від 02.05.2023 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, та Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ), Указом Президента України №757 від 07.11.2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ, Указом Президента України №58/2023 від 06.02.2023, затвердженим Законом України від 07.02.2023 № 8419-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб та відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, вчинив умисний корисливий злочин при наступних обставинах:

Так, 09.03.2023, близько 12 годині 23 хвилин, перебуваючи поблизу житла, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник умисел, спрямований на таємне заволодіння чужим майном, з метою особистого незаконного збагачення.

Реалізуючи свій злочинний намір, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, повторно, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді неправомірного заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрав об`єктом свого злочинного посягання майно, яке знаходилось в приміщенні житла, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 .

З метою таємного заволодіння чужим майном, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , переконавшись, що за його діями ніхто не слідкує, шляхом взлому замку вхідних дверей квартири АДРЕСА_4 , проник до вказаної квартири, звідки здійснив крадіжку наступного майна: каблучку з білого золота, 3,5 гр., вартістю 7 500 гривень, наручний годинник торгової марки «ТАС Heuer», вартістю 12 000 гривень, срібну підвіску у вигляді знаку безкінечності, вартістю 2 000 гривень, срібний ланцюг, вартістю 3 000 гривень, годинник торгової марки «Casio», вартістю 3 000 гривень, позолочений ланцюг, вартістю 1 000 гривень, підвіски у формі сердечка, вартістю 2 000 гривень.

В зв?язку з чим, потерпілій ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , завдано матеріальний збиток на загальну суму 30 500 гривень.

09.06.2023 року ОСОБА_7 в порядку ст.ст. 208 та 615 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

10.06.2023 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Установлено, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується комплексом зібраних під час досудового розслідування та долучених до матеріалів клопотання доказів.

Перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, в тому числі виїхати за кордон; незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, схиляючи її до викривлення показань; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_7 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, в тому числі виїхати за кордон; незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, схиляючи її до викривлення показань; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_7 тривалий час проживає в м. Одесі, має посвідку на постійне місце проживання. Вину у вчиненому кримінальному правопорушенні не визнає, підозра є необґрунтованою, так як відео фіксація злочину відсутня, покази свідків суперечливі.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Мотиви суду.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (частина 5 статті 9 КПК України).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Пред`явлена ОСОБА_7 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протоколом обшуку, протоколом огляду місця події, письмовими поясненнями потерпілого, письмовими поясненнями свідків, щодо вчиненого кримінального правопорушення за вищеописаних обставин, іншими доказами, які отримані під час досудового слідства, в їх сукупності.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і карається позбавлення волі на строк до 8 років, підозрюваний ОСОБА_7 є громадянином Республіки Грузія та не має на території України міцних соціальних зв`язків, що свідчить про те, що він може з метою ухилення від кримінальної відповідальності виїхати за межі Одеської області та території України. Враховуючи вищевикладене, вважаю, що є наявний ризик, передбачений п. 1, ч. 1, ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний, якщо йому обрати більш м`який запобіжний захід, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, в тому числі виїхати за кордон.

Також, у зв`язку з тим, що ОСОБА_7 відбував попереднє покарання в місцях позбавлення волі та має зв`язки з представниками кримінальної спільноти свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що за відсутності менш суворого запобіжного заходу, підозрюваний, перебуваючи на свободі, матиме можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, схиляючи її до викривлення показань.

Крім того, у зв`язку з тим, що ОСОБА_7 , нещодавно звільнився з місць позбавлення волі, офіційно ніде не працевлаштований та немає жодних законних джерел доходу, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний, перебуваючи на свободі може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин та розуміє що йому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, схиляючи її до викривлення показань;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що, згідно ст. 183 ч. 2 п.5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що органом досудового розслідування проводяться першочергові слідчі дії з метою встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити нові злочини.

Зважаючи на те, що підозрюваний офіційно ніде не працевлаштований, тобто не має постійного джерела доходу, підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення не виключаються спроби вчинення інших кримінальних правопорушень останнім, а тому на думку слідчого судді мають місце зазначені прокурором ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обрані запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_7 тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину;

- вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_7 ;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_10 .

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_7 не запобігатиме наведеним ризикам.

Враховуючи наведені міркування, на думку слідчого судді, обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаному ризику, передбаченому ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

09.06.2023 року ОСОБА_7 в порядку ст.ст. 208 та 615 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

10.06.2023 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Щодо розміру застави.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, а також практики ЄСПЛ, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2023 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя, враховуючи вимоги абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а також з огляду на обставини вчинення кримінальних правопорушень, враховуючи дані про особу підозрюваного, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за які передбачає позбавлення волі до 8 років, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, його ролі у інкримінованому правопорушенні, доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю за доцільне обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та вважаю за необхідне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у мінімальному розмірі - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 5 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60-ти днів в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 07.08.2023 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/3749/23.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком до 07.08.2023 року, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) утримуватись від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні щодо обставин вчинення інкримінованого злочину;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) не відлучатися за межі м.Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання особи підозрюваного, тобто з 09.06.2023 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 12.06.2023 року о 09:30 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_11

10.06.2023