Справа №295/7740/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі с/з ОСОБА_2 , розглянув по кримінальному провадженню № 0001578 від 22.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України, подане слідчим СВ Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітаном поліції ОСОБА_3 клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий звернувся в суд із клопотанням, де зазначено, що слідчим відділом Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001578 від 22.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Житомирською окружною прокуратурою Житомирської області.

Фактичні обставини кримінального правопорушення: з матеріалів кримінального провадження вбачається , що з 21.05.2023 по 23.05.2023 не встановлена особа, шляхом зловживанням довірою з застосуванням технічних засобів, під приводом купівлі товару на сайті оголошень ОЛХ, використовуючи посилання "ОЛХ-доставки" «https:olx- ІНФОРМАЦІЯ_1 », заволоділа грошовими коштами з кредитної картки "Ощадбанку" № НОМЕР_1 в сумі 40000 грн., які належать ОСОБА_4 , чим завдала останній матеріального збитку на вказану суму.

В подальшому встановлені з банківської картки «Державного ощадного банку України» № НОМЕР_1 транзакції на банківські картки: 1) Укрсиббанк № НОМЕР_2 , одна транзакція; 2) Універсал банк № НОМЕР_3 , одна транзакція; 3) Приватбанку 177937 одна транзакція; 4) Таскомбанк № НОМЕР_4 одна транзакція, що завдало матеріального збитку останній на зазначену суму.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання грошових коштів, діючи умисно з метою особистого незаконного збагачення, невстановлена на даний час особа шляхом зловживанням довірою з застосуванням технічних засобів, здійснила безпідставний грошовий переказ з банківської картки АТ "Державний ощадний банк України» № НОМЕР_1 на банківську картку АТ «УКРСИББАНК» № НОМЕР_2 в загальній сумі 20 000 грн., що підтверджується скриншотом з мобільного додатку «Ощад24» потерпілої.

Згідно матеріалів виконаного доручення ВКП в Житомирській області ДКП НП України, встановлено, що грошові кошти, на теперішній час, перебувають на картці отримувача без подальших транзакцій на інші банківські рахунки.

Слідчий просить винести ухвалу, якою накласти арешт на банківський рахунок № НОМЕР_2 , що відкритий в АТ «УКРСИББАНК» () із забороною відчуження та розпорядження наявними на ньому коштами, з метою запобігання їх відчуження (зникнення, передачі), тобто забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Дослідивши зміст клопотання, додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зі змісту поданого клопотання слідує, що в його обгрунтування слідчий покладає необхідність збереження речових доказів, а також потребу подальшого відшкодування завданої шкоди.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Вказуючи на необхідність збереження як доказів грошових коштів, слідчий фактично виходить за межі ознак відповідного доказу як предмету матеріального світу та просить вирішити питання про накладення арешту на банківський рахунок, який, за змістом положень ЦК України, а також Інструкції про порядок відкриття та закриття рахунків користувачам надавачами платіжних послуг з обслуговування рахунків, затвердженої Постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 № 162, належить до майнових прав особи-користувача, на ім`я якого відкрито поточний рахунок для зберігання коштів і виконання платіжних операцій відповідно до умов договору та вимог законодавства України.

В порушення вимог п.3 ч.2 ст. 171 КУПК України, згідно якого у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, слідчим не наводяться відомості про особу, яка відкрила рахунок (користувача).

З приводу накладення арешту на рахунок для відшкодування шкоди слідчий суддя зауважує на вимогах ч.6 ст. 170 КПК України, згідно якої у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Слідчий суддя звертає увагу, що слідчим не надано відомостей щодо пред`явлення цивільного позову із обґрунтованим розміром у кримінальному провадженні.

Положеннями п.1 ч.2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна.

Враховуючи відсутність для правових підстав для накладення арешту, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити у задоволенні клопотання про арешт майна.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1