Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/326/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2023 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні у м.Кропивницькому апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 ,в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської областівід 16 червня 2023, стосовно ОСОБА_7 , щодо якого застосовано запобіжний захід тримання під вартою, строком на 60 днів, 19 год. 19 хв. 15 червня 2023 року до 19 год. 19 хв. 13 серпня 2023 року включно

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_8

захисника-адвоката ОСОБА_6 ,

Ухвалою слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області, задоволено клопотання старшого слідчий СВ відділення поліції №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 погоджене з старшим групи прокурорів у кримінальному провадженні заступником керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_10 , застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід тримання під вартою, строком на 60 днів, 19 год. 19 хв. 15 червня 2023 року до 19 год. 19 хв. 13 серпня 2023 року включно.

В обґрунтування ухвали зазначено, що встановлено наявність обґрунтованої підозри за ч.3 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України, а саме: у вчиненні незакінченого замаху на вбивство, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання та реєстрації, офіційне не працевлаштований, одружений, на утриманні має неповнолітніх дітей.

Слідчий суддя прийшов висновку, що обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під ватою не гарантує унеможливлення продовження ним злочинної діяльності, в ухвалі зазначено наявність передбачених ст.177 КПК України ризиків щодо підозрюваного, що на даний час існують. Ураховуючи інтереси суспільства у відношенні суспільної небезпеки, слідчий суддя дійшов висновку про те, що в сукупності є всі підстави вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого, окрім виняткового, запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу Гайворонського районного суду Кіровоградської областіпро обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначив, що ОСОБА_7 раніше не судимий. Наявність постійного місця проживання , офіційного працевлаштування говорить про міцність соціальних зв 'язків та відсутність потреби переховуватись від слідства та суду. Підозрюваний має бажання оплачувати лікування сина, якому спричинив тілесні ушкодження. Захист вважає, що мети для застосування такої жорсткої міри запобіжного заходу, як тримання під вартою ОСОБА_7 об`єктивно немає.

В клопотанні слідчого не достатньо обґрунтовані ризики передбачені ст.177 КПК України, а тому мети для застосування такої жорстокої міри запобіжного заходу, як тримання під вартою об`єктивно не має, у зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції є необгрунтованою та незаконною.

Заслухавши доповідача, в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 захисника-адвоката ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу; прокурора який просив ухвалу слідчого судді залишити без зміни, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до наданих матеріалів, 16.06.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Задовольняючи клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходив з положень ст.183 КПК України, відповідно до якої тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчим суддею враховано наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого, умисного, корисливого злочину, раніше не судимий.

Дослідивши матеріали провадження, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, встановив, що виключних обставин для зміни обраного судом першої інстанції запобіжного заходу немає.

Відповідно до п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Установленою практикою Європейського суду з прав людини, визначено, що висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Слід зазначити, що Кримінальний процесуальний кодекс України покладає на сторону обвинувачення, при зверненні до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу, обов`язок довести не лише існування заявлених ризиків, а і наявність обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого та додані до нього матеріли, колегія суддів вважає, що їх сукупність є достатньою вважати про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України та існування заявлених ризиків передбачених ст.177 КПК України.

Доводи, якими прокурор обґрунтовує наявність підстав для застування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказують на обґрунтованість щодо застосування обраного запобіжного заходу на даній стадії досудового розгляду. Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, що на даний момент виключно такий запобіжний захід, як тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками та відповідає особі підозрюваного.

Доводи захисника про необґрунтованість оскаржуваної ухвали є безпідставними, оскільки слідчий суддя при розгляді клопотання повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує вирішення питань про застосування запобіжних заходів.

Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Беручи до уваги зазначене, виходячи з положень ст. 177-178 КПК України, ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів приходить до висновку, що ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, ч.2 ст. 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Гайворонського районного суду Кіровоградської областівід 16 червня 2023, якою стосовно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ( підписи )

Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2