Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2022 рокуслідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Май» про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні №0000234 від 27.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Май» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.10.2022 року на грошові кошти ТОВ «Компанія Май (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку НОМЕР_1 , відкритому у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) із забороною будь-яких видаткових операцій, за винятком видаткових операцій ТОВ «Компанія Май» () щодо сплати заробітнoї плати, податків, зборiв та обов`язкових платежів до державного бюджету, державних цільових фондів, а також платежів за комунальні послуги, у кримінальному провадженні № 0000234 від 27.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України.

Звертаючись з клопотанням в порядку ст.174 КПК України заявник вказує, що прокурор просив накласти арешт на грошові кошти іншої юридичної особи. 27.06.2022 року СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві розпочато досудове розслідування, за матеріалами ГУ «Д» ДЗНД СБ України за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.110-2 ч.2 КК України. Вказане не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки номер кримінального провадження №0000234 від 27.06.2022 року свідчить про те, що реєстрацію вказаного КП проводила прокуратура, про що свідчить цифра 4 на початку номеру КП. Відповідно до Витягу з ЄДРПОУ стосовно ТОВ «Компанія Май» () учасником вказаного товариства є ТОВ «КОАРІ ІНТЕРНЕШНЛ», кінцевими бенефіціарними власниками є громадяни Вірменії ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор ОСОБА_4 звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів. Оскільки ТОВ «Компанія Май Україна» до громадян рф ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не має, то вказані твердження очевидно є надуманими та необгрунтованими. Жодних доказів незаконного отримання грошових коштів ТОВ «Компанія Май» не наведено. Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.10.2022 року у справі №758/9402/22 задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешт на грошові кошти ТОВ "Компанія Май" (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку НОМЕР_1 , відкритому у АТ «ОТП БАНК». В ухвалі слідчого судді зазначено, що постановою прокурора від 17.06.2022, банківські рахунки ТОВ «Компанія Май» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Арешт накладено не на рахунки, а на грошові кошти, що містяться на вказаних рахунках, які речовими доказами у даному кримінальному провадженні не визнавалися. Визнання прокурором банківських рахунків речовими доказами 17.06.2022 року у кримінальному провадженні, яке зареєстроване лише 27.06.2022 року свідчить про той факт, що прокурор не мав відповідних повноважень у даному кримінальному провадженні, оскільки вказаного провадження на той момент ще не існувало. Як видно зі змісту ст. 98 КПК України, під її положення підпадають лише гроші набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Жодних доказів набуття коштів ТОВ «Компанія Май» внаслідок кримінального правопорушення не наводиться, жодних доказів набуття коштів кримінально протиправним шляхом також не наводиться. Наведені обставини свідчать про відсутність підстав для накладення арешту сам забезпечення збереження речового доказу, а іншої мети ініціатором клопотання не зазначено та і як доданими до клопотання матеріалами так і у судовому засіданні. Твердження прокурора про набуття коштів кримінально правовим шляхом в контексті попереднього твердження про постачання ТОВ «Компанія май Україна» продукції до в/ч НОМЕР_2 у липні 2021 року, свідчить про те, що саме військова частина мала оплатити кошти за товар. Арешт на грошові кошти Товариства накладено помилково без з`ясування всіх фактичних обставин. Разом з тим блокування діяльності нашої компанії фактично призводить до втрат бюджету, адже компанія не працює, а відтак не має чим сплачувати зарплату працівникам та податки, які в свою чергу йдуть на підтримання обороноздатності України. Враховуючи, що у матеріалах клопотання відсутні достатні докази вчинення злочину за участю ТОВ «Компанія Май», наявність підстав вважати, що існує правова підстава для арешту рахунків взагалі спростовується, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Таким чином підтверджується відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння ТОВ «Компанія Май» належним йому майном, у зв`язку з чим власник майна вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

У судовому засіданні представник ТОВ "Компанія Май" - адвокат ОСОБА_3 підтримав своє клопотання та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, на підтвердження обгрунтованості накладення слідчим суддею арешту на майно надав слідчому судді копії відповідних матеріалів кримінального провадження, вказав, що потреба у накладенні арешту на майно не відпала, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває..

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та копії матеріалів кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Як убачається з копії листа Служби безпеки України від 21.06.2022 року № 3/6/1/2-88321 на адресу Подільської окружної прокуратури міста Києва для розгляду та прийняттяч процесуального рішення було направлено матеріали щодо кримінального правопорушення.

Згідно постанови заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 27.06.2022 року визначено групу прокурорів у кримінальному провадженні № 0000234 від 27.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України, зі складу прокурорів Подільської окружної прокуратури м. Києва, визначено групу прокурорів у кримінальному провадженні.

27.06.2022 Заступником керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва доручено СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області проводити досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 27.06.2022 року внесено Подільською окружною прокуратурою м. Києва до ЄРДР під № 0000234 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України .

Постановою Керівника Київської міської прокуратури м Києва від 11.08.2022 року у кримінальному провадженні № 0000234 від 27.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України, визначено групу прокурорів з прокурорів відділу нагляду за додержанням законів органами СБУ та ДПС Київської міської прокуратури.

Постановою Керівника Київської міської прокуратури м Києва від 31.08.2022 року здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000234 від 27.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України, у зв`язку із неефективним здійсненням досудового розслідування та ураховуючи, що місцем вчинення кримінального правопорушення є територія подільського району міста Києва, доручено СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві; постанову скеровано Подільській окружній прокуратурі м. Києва для організації нагляду за додерданням законів під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Постановами прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 від 17.10.2022 року банківський рахунок НОМЕР_1 , відкритий у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), що належить ТОВ "Компанії Май" (), та грошові кошти на ньому визнано речовими доказами у № 0000234 від 27.06.2022 року.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.10.2022 року у справі №758/9402/22 задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешт на грошові кошти ТОВ "Компанія Май" (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку НОМЕР_1 , відкритому у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), із забороною будь-яких видаткових операцій, за винятком видаткових операцій ТОВ «Компанія Май» () щодо сплати заробітнoї плати, податків, зборiв та обов`язкових платежів до державного бюджету, державних цільових фондів, а також платежів за комунальні послуги, у кримінальному провадженні № 0000234 від 27.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України.

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- доведення, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба;

- доведення, що арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 642 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Із матеріалів справи убачається, що майно, на яке слідчим суддею Подільського районного суду міста Києва 21.11.2022 було накладено арешт, належить ТОВ "Компанія Май", яке є третою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, та може бути суб`єктом, наділеним згідно КПК України повноваженнями звертатися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

При цьому, як убачається з копії ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від22.10.2022 справа № 758/9402/22, при вирішенні питання про арешт зазначеного майна у судовому засіданні представник ТОВ "Компанія Май" не був присутній.

Оцінюючи обґрунтованість накладеного арешту під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя не уповноважений виконувати відповідні функції апеляційного суду щодо перевірки законності та обґрунтованості рішень слідчого судді, однак зобов`язаний встановити наявність підстав для накладення арешту на майно під час вирішення цього питання.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна з метою збереження речових доказів слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, під час вирішення питання про необґрунтованість накладеного арешту на майно як підставу для скасування арешту, слідчий суддя повинен встановити, чи були визначено та надано оцінку під час вирішення питання про арешт обставинам, вказаним у ч. 2 ст. 173 КПК України.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 КПК України).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається зокрема з метою забезпечення збереження речових доказів.

Арешт майна з підстави, передбаченої п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає згідно ч.3 ст. 170 КПК України оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як убачається з ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 24.10.2022 року справа № 758/9402/22 слідчий суддя, розглядаючи клопотання прокурора про накладення арешту на майно, врахував: правову підставу для арешту майна - п.1 ч.2 ст. 170 КПК України; встановив обґрунтованість визнання вказаного майна речовими доказами; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52).

З викладеного вище слідчий суддя робить висновок, що заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними до мети їх застосування.

Звертаючись із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України заявник зазначає, що при розгляді питання про арешт грошових коштів, слідчим суддею не було враховано ряд обставин, які могли бути повідомлені особисто представником, у зв`язку із чим ухвала слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.10.2022 року у справі №758/9402/22, не може вважатися вмотивованою, і як наслідок, - арешт підлягає скасуванню.

Твердження представника заявника стосовно того, прешт накладено не на рахунки, а на грошові кошти, що містяться на вказаних рахунках, які речовими доказами у даному кримінальному провадженні не визнавалися, слідчий суддя вважає необгрунтованими, оскільки прокурором підтверджено, що постановами від 17.10.2022 року і банківський рахунок НОМЕР_1 , відкритий у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), і грошові кошти на ньому визнані речовими доказами у кримінальному провадженні. Твердження заявника про те, що прокурор визнав грошові кошти речовим доказом 17.06.2022 року нічим заявником не підтверджені, а матеріали справи містять лише копію постанов прокурора про визнання речовими доказами від 17.10.2022 року.

Крім того, прокурором доведено, що він мав відповідні повноваження на визнання банківського рахунку і грошових коштів речовими доказами та на здійснення процесуального керівництва у даному кримінальному провадженні.

При цьому, ініціатором клопотання не надано доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

У судовому засіданні щодо розгляду клопотання про скасування арешту майна не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, а так само не надано жодних доказів, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, як того вимагають положення ч. 2 ст. 174 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, підстав вважати ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.10.2022 необґрунтованою у суду не має, а заявником не доведено, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба, а також враховуючи правову кваліфікацію кримінального провадження, в рамках якого накладено арешт на майно, у задоволенні клопотання про скасування арешту майна слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309, КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Май»», про скасування накладеного у кримінальному провадженні №0000234 від 27.06.2022 ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 24.10.2022 року (судова справа №758/9402/22), арешту в частині його накладення на грошові кошти ТОВ «Компанія «Май» (), які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку: НОМЕР_1 , відкритому у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 13.12.2022.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1