Справа № 138/2156/23
Провадження №:1-кс/138/529/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на бездіяльність працівників Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницької області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИЛА:

28 липня 2023 року ІНФОРМАЦІЯ_2 звернувся до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області зі скаргою на бездіяльність працівників Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницької області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР).

ІНФОРМАЦІЯ_2 про дату, час і місце розгляду скарги повідомлений належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах розписка про вручення повістки про виклик до суду, його представник в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд клопотання за його відсутності не надав.

Могилів-Подільський РВП ГУНП у Вінницькій області про дату, час і місце розгляду скарги повідомлений належним чином, його представник в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Отже, норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, в судове засідання з розгляду такої скарги.

Разом з цим, в узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі - ВССУ) висловився про доцільність залишення скарги без розгляду в разі неприбуття в судове засідання скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд. Мотивуючи таку позицію, ВССУ звернув увагу на те, що залишення скарги без розгляду не позбавляє скаржника права повторно звернутися з такою скаргою в суд (пункт 7 узагальнення).

Водночас, у постанові пленуму ВССУ від 7 лютого 2014 року № 4 «Про узагальнення судової практики розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» запропоновано інший спосіб дій слідчого судді за подібних обставин. Зокрема, частина четверта статті 163 КПК містить імперативну вимогу щодо розгляду клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів за участю особи, яка його подала, аналогічну приписам частини третьої статті 306 цього Кодексу про обов`язкову участь скаржника у судовому розгляді скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. На предмет застосування частини четвертої статті 163 КПК ВССУ зазначив, що неявка без поважної причини в судове засідання сторони кримінального провадження, яка подала клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, свідчить про фактичне непідтримання клопотання і має розцінюватись як підстава для відмови в його задоволенні. Застосування такого підходу було визнано правильним незалежно від того, яка зі сторін кримінального провадження (обвинувачення чи захисту) звернулась до слідчого судді з відповідним клопотанням (підпункт 8 пункту 2.5 узагальнення).

На дану проблему законодавчого регулювання звертає увагу також Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2020 у справі № 9901/365/19 (провадження № 11-698сап19).

З урахуванням недоліків законодавчого регулювання розгляду слідчим суддею скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, які в аналогічних ситуаціях унеможливлюють дотримання встановленої КПК процедури, а також з огляду на відсутність єдиної та сталої судової практики з цього питання, слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення з огляду на наступне.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі Олександр Шевченко проти України (заява № 8371/02, § 27, рішення від 26.04.2007), та Трух проти України (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003) [рішення у справі Пономарьов проти України, від 03.04.2008, заява № 3236/03, § 41].

Слідчий суддя вважає, що враховуючи положення ст.7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає суду право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

За таких обставин, враховуючи те, що матеріали справи містять переконливі докази про повідомлення скаржника про дату, час і місце розгляду справи, слідчий суддя вважає, що позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне судове рішення за відсутності скаржника, що прямо заборонено законом, а беручи до уваги очевидне зловживання скаржником своїми процесуальними правами, що полягає в ігноруванні судового виклику та ухиленні від явки в судове засідання, подану скаргу слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.7, 9, 26, 303, 306 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:

Скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на бездіяльність керівника (уповноважених осіб) Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1