УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2023 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву про самовідвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000355 від 19.08.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, та ОСОБА_8 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 190 КК України (справа № 760/14683/23, провадження № 1-кп/760/2667/23).

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 заявила самовідвід у цій справі з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК України, оскільки вона брала участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, зокрема, у кримінальному провадженні № 0000224 від 15.09.2022р., яке в подальшому було об`єднано з матеріалами кримінального провадження № 0000355 від 19.08.2022р.

Так, суддя ОСОБА_3 , 01.03.2023р., як слідчий суддя, розглядала клопотання сторони обвинувачення про тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальному провадженні № 0000224 від 15.09.2022р. (справа № 760/4221/23, провадження № 1-кс/760/2109/23).

Дослідивши подану заяву про самовідвід, суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в суді першої інстанції, апеляційної і касаційної інстанції.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

В ході судового розгляду справи встановлено, що у провадження судді ОСОБА_3 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000355 від 19.08.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, та ОСОБА_8 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 190 КК України (справа № 760/14683/23, провадження № 1-кп/760/2667/23).

Разом з тим, суддя ОСОБА_3 брала участь під час досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000224 від 15.09.2022р., яке в подальшому було об`єднано з кримінальним провадженням № 0000355 від 19.08.2022р., та, як слідчий суддя, вирішувала питання про надання стороні обвинувачення тимчасового доступу до речей та документів у вказаному вище кримінальному провадженні.

За таких обставин, з метою недопущення існування у стороннього спостерігача сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді ОСОБА_3 при розгляді кримінального провадження № 0000355 від 19.08.2022р., суддя вважає, що наведені в заяві про самовідвід підстави є обґрунтованими та достатніми для її задоволення.

Керуючись статтями 75, 76, 80-82 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву про самовідвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 - задовольнити.

Відвести суддю Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000355 від 19.08.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, та ОСОБА_8 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 190 КК України (справа № 760/14683/23, провадження № 1-кп/760/2667/23).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1