УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні 1 малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні № 0003316 від 17 листопада 2022, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з визначенням відповідних обов`язків, відносно ОСОБА_4 ..

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділенням СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003316 від 17.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, особливо небезпечного наркотичного засобу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами.

Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Інші більш м`які запобіжні заходи неможливо застосувати до підозрюваного.

Застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного з цілодобовим домашнім арештом, не забезпечить виконання покладених на нього обов`язків та є недостатніми для запобігання вказаним ризикам, що може призвести до затягування досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, у межах строку досудового розслідування, тобто до 09.07.2023.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки: не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду крім випадків надання невідкладної медичної допомоги; прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до слідчого відділення відділу поліції № 3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну; утриматися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати житло лише у нічний час.

Підозрюваний у судовому засідання вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 307 КК України не визнав, зазначив, що визнає вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення сторін провадження, дослідивши доводи клопотання та додані до нього матеріали, вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як встановлено в судовому засіданні, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003316 від 17.11.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307 КК України.

10.05.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_4 дають підстави визнати набуття ним статусу підозрюваного та вважати обґрунтованою його підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджується також наявними в матеріалах доказами: протоколами допиту свідків; протоколом про результати зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 19.04.2023; протоколами обшуків; висновком експерта № СЕ-19/111-23/23868-НЗПРАП від 10.05.2023; протоколом допиту підозрюваного від 09.05.2023, та іншим и матеріалами у їх сукупності.

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Підставою застосування запобіжного заходу також є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, які вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності вчинення підозрюваною певних дій.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 ..

Слідчим суддею встановлено, про наявність ризиків, заявлених стороною обвинувачення та які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк до десяти років

Однак всі обставини в сукупності дають підстави дійти до висновку щодо існування ризику вчинення підозрюваним дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду, зокрема на території України, у тому числі на тимчасово окупованій території.

Також слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні доведено ймовірність існування ризиків, передбачених п.п. 2, 3, 4, ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначені ризики існують, однак є невеликим.

Разом з тим, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги у сукупності обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_4 в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, одружений, має на утриманні дитину, не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до десяти років, а тому, для запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним в даному конкретному випадку застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на нього додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду крім випадків надання невідкладної медичної допомоги; прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати на зберігання до слідчого відділення відділу поліції № 3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну; утриматися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 131, 132, 176 - 179, 181, 193, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати цілодобово місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду крім випадків надання невідкладної медичної допомоги;

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до слідчого відділення відділу поліції № 3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

- утриматися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 під домашнім арештом визначити в межах терміну досудового розслідування, тобто до 09.07.2023 року.

Звільнити підозрюваного з-під варти в залі суду негайно.

Контроль за виконанням ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 15.05.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1