Справа № 202/5972/23
№ 1-кп/202/610/2023
УХВАЛА

Іменем України

24 липня 2023 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

законний представник потерпілого ОСОБА_5

представників потерпілого - адовкат ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро кримінальне провадження № 0000004 від 04 січня 2023 року за обвинуваченням:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровська, громадянин України, військовослужбовець військової служби за мобілізацією в посаді солдата резерву 5 взводу 1 роти резерву рядового складу військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні солдат, на утриманні малолітніх дітей та непрацездатних осіб не маючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187КК України, -

в с т а н о в и в:

Обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти із застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, дія якого закінчується 31.07.2023 року.

Під час судового розгляду прокурором заявлено усне клопотання про прдовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке мотивоване тим, що під час досудового розслідування та судового розгляду до обвинуваченого був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти, за час перебування під вартою ризики не зменшились, а тому застосування до обвинуваченого жодного із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може переховуватись від суду та продовжити злочинну діяльність .

Потерпіла сторона підтримала клопотання прокурора.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 зазначив, що прокурором у своєму клопотанні не було доведено ризиків на які він посилається як на підставу застосування найсуворішого запобіжного заходу, а перелічені ризики мають характер припущень, тому просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, та додав, що обвинувачений вже тривалий час перебуває під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав захисника.

Під час судового розгляду, суд, за нормами ст. 331 КПК України, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою обрати, продовжити, змінити, скасувати, запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до глави 18 КПК України клопотання про обрання( продовження) запобіжного заходу повинно відповідати вимогам ст. 184 КПК, із аналізу зазначеної статті суд вважає, що клопотання повинно подаватись у письмовій формі, тому форма клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу не відповідає вимогам глави 18 КПК.

Незважаючи на невідповідність клопотання прокурора вимогам КПК, суд зазначає, що заявлені ризики, які були враховані попередньо, частково втратили своєї актуальності, оскільки судом допитано потерпілого, свідка.

Обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, та внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

На даний час підлягає встановленню існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого та можливість запобігання ризикам у разі незастосування запобіжного заходу.

Кримінальне провадження перебуває на розгляді з квітня 2023 року, проведено 6 судових засідань але не розглянуто у зв`язку з незабезпеченням стороною обвинувачення свідків обвинувачення.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу суд враховує те, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 5 ст. 9 КПК), та коли ризику ухилення підозрюваного від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, підозрюваного має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ у справі "Вренчев проти Сербії"), а також дані про особу обвинуваченого в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків за місцем проживання, репутацію, майновий стан.

Обвинувачений тривалий час тримаються під вартою, не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, має стійкі соціальні зв`язки, позитивну репутацію, постійне місце проживання.

З урахуванням даних про особу обвинуваченого (в тому числі відсутності відомостей щодо спроб ухилятися від суду) суд вважає, що, не зважаючи на серйозність висунутого обвинувачення та передбачене за нього покарання, вірогідність ухилення обвинуваченого від виконання процесуальних обов`язків не є надто високою, у зв`язку з чим підстав для продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 331, 350 КПК України, суд, -

Постановив :

У задоволенні клопотання прокурора про продовження ОСОБА_8

обвинуваченому за ч. 4 ст. 187 КК України дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів відмовити .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Копію ухвали вручити учасникам процесу.

Головуючий: ОСОБА_9