05.07.23
Справа № 635/5329/21
Провадження № 1-кп/635/51/2023
У Х В А Л А

05 липня 2023 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2 ,

захисників адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

секретар судового засідання ОСОБА_8 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду, незаконного впливу на потерпілих і свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, та неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. В обґрунтування клопотання прокурор посилався на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289 та ч. 3 ст. 185 КК України, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років та у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, а тому знаходячись на волі, усвідомлюючи можливість отримання реального покарання у вигляді позбавлення волі на значний термін, ОСОБА_5 може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжких злочинів, може вчинити тиск на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Прокурор зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються ОСОБА_5 , відповідає особі обвинуваченого та позбавляє його можливості перешкоджати інтересам правосуддя, зокрема і ухиленню від суду. При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор просив суд врахувати дані, що характеризують особу обвинуваченого, відсутність офіційних джерел доходу, відсутність належного нагляду з боку родичів та близьких.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора про продовження застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, стороною обвинувачення не доведені.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просила змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за місцем мешкання. В обґрунтування клопотання зазначила, що обвинувачений має постійне місце реєстрації та мешкання, міцні соціальні зв`язки, оскільки мешкає разом з батьком-пенсіонером.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на наступне.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 17 червня 2021 року відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 41 день до 27 липня 2021 року.

В подальшому запобіжний захід відносно обвинуваченого неодноразово продовжувався Харківським районним судом Харківської області та Полтавським районним судом Полтавської області, останній раз на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 11 травня 2023 року на 60 днів до 09 липня 2023 року включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 09 липня 2023 року.

Частиною 1 ст. 331 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу суд повинен враховувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 під час досудового розслідування слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження строку тримання під вартою, а саме ризику можливості обвинуваченого переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, суд погоджується з доводами прокурора, що ризик можливості переховування від суду продовжує існувати.

ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які санкції статей кримінального закону передбачають покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такої та у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. У суду відсутні підстави вважати про наявність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, обвинувачений не має місця роботи або навчання, а також законного джерела доходів, судом також не встановлено наявності будь-яких інших зв`язків обвинуваченого з державою.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд враховує, що саме внаслідок суспільної небезпечності дій обвинуваченого, у сукупності із тяжкістю покарання та даними про його особу, за відсутності у останнього міцних соціальних зв`язків, є об`єктивні підстави вважати, що він може переховуватися від суду, в тому числі з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих та свідків, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу на потерпілих, свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від вказаних осіб та дослідження їх судом.

На переконання суду, з переходом на стадію судового провадження ризик незаконного впливу на потерпілих, свідків лише актуалізується, адже за наслідками ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинувачений стає обізнаним про всіх осіб, які допитувалися у цьому кримінальному провадженні, а відтак останній може здійснювати вплив як на потерпілих, так і свідків, з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які йому достовірно відомі.

Оцінюючи ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, суд бере до уваги, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні двох умисних тяжких злочинів, має ряд судимостей, в тому числі за злочини проти власності, офіційно не працевлаштований, законних джерел заробітку не має. Вказані обставини в сукупності об`єктивно свідчать про схильність обвинуваченого до вчинення правопорушень та наявність ризику вчинення ним інших кримінальних правопорушень, тобто продовжує існувати ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Об`єктивність існування зазначених підстав щодо ризиків вбачається з вищенаведених відомостей, а тому суд не може погодитись з доводами сторони захисту щодо дієвості інших запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, оцінивши в сукупності всі обставини, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, його репутацію, ризик продовження або повторення протиправної поведінки, а також ту обставину, що не всі потерпілі та свідки допитані, суд вважає, що ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу, не зменшилися та виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.

Наявність зазначених ризиків у їх сукупності виправдовує тримання обвинуваченого під вартою та свідчить про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі домашнього арешту, в зв`язку з чим клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу на більш м`який задоволенню не підлягає.

За вказаних підстав, строк тримання обвинуваченого під вартою необхідно продовжити на 60 днів та визначити заставу, достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України в розмірі, попередньо визначеним ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 17 червня 2021 року, а саме 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 45400 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 197, 199, 331 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів до 02 вересня 2023 року.

Визначити ОСОБА_5 суму застави у розмірі 45400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень 00 копійок, які можливо внести на відповідний рахунок до сплину терміну тримання під вартою.

Строк дії ухвали встановити до 02 вересня 2023 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченим - в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 06 липня 2023 року.

Суддя ОСОБА_1