Провадження № 1-кс/761/9227/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Клопотання обгрунтовано тим, що він є потерпілим у кримінальному провадженні за ч.4 ст. 185 КК України. Ухвалою слідчого судді накладено арешт на велосипед, який належить йому. Просить скасувати арешт вказаного велосипеда.

У судовому засідання заявник не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Надано заяву в якій просить клопотання розглянути без його участі.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього документи, приходить до наступного висновку.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту на велосипед, не зазначено реквізитів судового рішення яким накладено арешт, тобто не надано жодних доказів на підтвердження права заявника бути суб`єктом звернення з таким клопотанням.

При цьому відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Враховуючи вказане, те, що до матеріалів клопотання не долучено доказів накладення такого арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи накладався взагалі арешт на вказане майно, як і підстави накладення арешту.

Слідчим суддею вживалися заходи з метою перевірки тверджень заявника, шляхом виклику його у судове засідання, для надання можливості долучити або зазначити про вказані докази у судовому засіданні, однак на виклик суду заявник не з`явився, доказів на підтвердження викладеного у клопотанні не надав.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст. 22, 170, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1