Зіньківський районний суд Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/771/23
Номер провадження 1-кс/530/231/23

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2023 р. слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію по кримінальному провадженню №0000136 від 17.06.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

19.06.2023 року до Зіньківського районного суду Полтавської області звернувся прокурор Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію по кримінальному провадженню №0000136 від 17.06.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що 17.06.2023 дільничними офіцерами поліції сектору превенції ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під час патрулювання території Зіньківської територіальної громади на березі р.Ташань поблизу с.Пеленківщина Полтавського району Полтавської області, виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який незаконно здійснював вилов риби за допомогою забороненого знаряддя лову «ятір» шириною 93 см, висотою 035 см, вічко 0,5 х 0,5 см.

Відомості по даному факту 17.06.2023 року внесено до ЄРДР за №0000136 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

17.06.2023 дізнавачем сектору дізнання відділення поліції №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 , в ході огляду місця події, а саме берегу річки Ташань в південно-західній частині поблизу м.Зіньків та поблизу с.Пеленківщина Полтавського району Полтавської області, виявлено заборонене знаряддя вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5х 0,5 см., з мотузкою 2 м., який зі слів ОСОБА_6 , належить йому, а також свіжовиловлену ним рибу в кількості 40 штук (карась сріблястий - 27 шт., краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., загальною вагою 3 кг.)

17.06.2023 заборонене знаряддя для вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5 х 0,5 см., з мотузкою 2 м., поміщено до поліетиленового пакунка, опечатано паперовою биркою та на підставі ч.5 ст.237 КПК України, вилучено до відділення поліції №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області

17.06.2023 дізнавачем сектору дізнання відділення поліції №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 винесено постанову про визнання вилучених на місці події «ятіра» та вилучених 40 екземплярів риби (карась сріблястий - 27 шт., краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., загальною вагою 3 кг.), речовими доказами по кримінальному провадженню №0000136.

17.06.2023 заборонене знаряддя для вилову риби «ятір» передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області.

17.06.2023 вилучена риба, а саме: 40 екземплярів риби (карась сріблястий - 27 шт., краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., загальною вагою 3 кг.), як така, що піддається швидкому псуванню, згідно письмової розписки про отримання на зберігання та подальшої здачі на рибоприймальний пункт згідно договору, передана провідному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 .

Беручи до уваги, що 17.06.2023 року вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню свіжовиловлена риба, а саме карась сріблястий 27 штук, краснопірка 12 шт., окунь 1 шт. відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України та вилучене знаряддя для вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5х 0,5 см., з мотузкою 2 м., яке поміщено до поліетиленового пакунка, опечатаного паперовою биркою з підписами понятих, відповідають критеріям п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, та накладення арешту на вказане є необхідним з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є потреба звернутися з клопотанням до слідчого судді про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію.

В судове засідання прокурор не з`явився, але написав заяву, що подане клопотання підтримав з підстав у ньому наведених, володілець майна не з`явився, вивчивши наявні матеріали, якими прокурор обґрунтовує заявлене клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, приходжу до висновку, що заявлене клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У клопотанні про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію прокурор зазначає, що 17.06.2023 дільничними офіцерами поліції сектору превенції ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під час патрулювання території Зіньківської територіальної громади на березі р.Ташань поблизу с.Пеленківщина Полтавського району Полтавської області, виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який незаконно здійснював вилов риби за допомогою забороненого знаряддя лову «ятір» шириною 93 см, висотою 035 см, вічко 0,5 х 0,5 см.

Відомості по даному факту 17.06.2023 року внесено до ЄРДР за №0000136 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

17.06.2023 дізнавачем сектору дізнання відділення поліції №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 , в ході огляду місця події, а саме берегу річки Ташань в південно-західній частині поблизу м.Зіньків та поблизу с.Пеленківщина Полтавського району Полтавської області, виявлено заборонене знаряддя вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5х 0,5 см., з мотузкою 2 м., який зі слів ОСОБА_6 , належить йому, а також свіжовиловлену ним рибу в кількості 40 штук (карась сріблястий - 27 шт., краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., загальною вагою 3 кг.)

17.06.2023 заборонене знаряддя для вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5 х 0,5 см., з мотузкою 2 м., поміщено до поліетиленового пакунка, опечатано паперовою биркою та на підставі ч.5 ст.237 КПК України, вилучено до відділення поліції №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області

17.06.2023 дізнавачем сектору дізнання відділення поліції №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 винесено постанову про визнання вилучених на місці події «ятіра» та вилучених 40 екземплярів риби (карась сріблястий - 27 шт., краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., загальною вагою 3 кг.), речовими доказами по кримінальному провадженню №0000136.

17.06.2023 заборонене знаряддя для вилову риби «ятір» передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області.

17.06.2023 вилучена риба, а саме: 40 екземплярів риби (карась сріблястий - 27 шт., краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., загальною вагою 3 кг.), як така, що піддається швидкому псуванню, згідно письмової розписки про отримання на зберігання та подальшої здачі на рибоприймальний пункт згідно договору, передана провідному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 .

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Відповідно до положення ч. 7 ст. 100 КПК України, у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу.

Згідно ч. 8 ст.100 КПК України реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджений постановою КМУ від 19 листопада 2012 року № 1104, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Реалізація предметів здійснюється з дотриманням вимог Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 1998 р. № 1340.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України. 17.06.2023 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, передана на відповідальне зберігання провідному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 під розписку.

В свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом наступного дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

У відповідності до вимог ст. 170 КПК України, вилучена в ході огляду місця події свіжо виловлена риба, в кількості 40 екземплярів наступних видів: карась сріблястий 27 штук, краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., одержана внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та з метою збереження вказаної свіжовиловленої риби як речового доказу, та відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, та виявлені та вилучені: знаряддя для вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5х 0,5 см., з мотузкою 2 м., яке поміщено до поліетиленового пакунка, опечатаного паперовою биркою з підписами понятих, являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що звертаючись з клопотанням про накладення арешту на майно, оглянуте 17.06.2023 року прокурором дотримано вимоги ст. 171 КПК України.

Так, клопотання подане у встановлений ч.5 ст. 171 КПК України строк.

Також, слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мету накладення арешту.

Метою накладення арешту на знаряддя для вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5х 0,5 см., з мотузкою 2 м., є те що воно являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України його було визнано по справі речовим доказом, тому є необхідність збереження даного речового доказу, та може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, а також з метою забезпечення їх від приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування та передачі.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, прокурором доведена необхідність арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

З урахуванням зазначених обставин, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, відповідно до постанови дізнавача від 17.06.2023 року визнана речовим доказом у справі, а також те, що вона має властивість швидкого псування, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у ч. 6 ст. 100 КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване та є підстави для передачі вказаної риби для реалізації.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ч. 1ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 100,107,131,132,170 - 175,309,369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна та надання дозволу на його реалізацію по кримінальному провадженню №0000136 від 17.06.2023 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовільнити.

Накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку свіжовиловлену рибу в кількості 40 екземплярів наступних видів: карась сріблястий 27 штук, краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., вилучену в ході проведення огляду місця події 17.06.2023, проведеного на березі річки Ташань поблизу с.Пеленківщина Полтавського району Полтавської області.

Накласти арешт на заборонене знаряддя для вилову риби «ятір» довжиною шириною 93 см, висотою 35 см, вічко 0,5х 0,5 см., з мотузкою 2 м., яке поміщено до поліетиленового пакунка, опечатаного паперовою биркою з підписами понятих, та на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , вилучене в ході проведення огляду місця події 17.06.2023 на березі річки Ташань поблизу с.Пеленківщина Полтавського району Полтавської області, та яке знаходиться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (м.Зіньків вул.Воздвиженська 28 Полтавського району Полтавської області, 38100).

Надати дозвіл на реалізацію речових доказів свіжовиловленої риби в кількості 40 екземплярів наступних видів: карась сріблястий 27 штук, краснопірка 12 шт., окунь 1 шт., вилучену під час вище вказаного огляду місця події 17.06.2023 року, яка перебуває в ПДІ Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 на зберіганні.

Виконання ухвали покласти на прокурора Зіньківського відділу Диканської окружної прокуратури ОСОБА_3 ..

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити дізнавачу, прокурору, ОСОБА_6 ,ПДІ Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 ..

На ухвалу слідчого судді в частині накладення арешту може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1