КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження: № 11-сс/824/4283/2023 Головуючий в 1 інст.: ОСОБА_1
Справа № 758/6253/23 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05 червня 2023 року, щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_6 ,
в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05 червня 2023 року задоволено клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0000786, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2023, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та продовжено підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю м. Києва, громадянину України, не одруженому, офіційно не працевлаштованому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з подальшим утриманням в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, тобто до 11 липня 2023 року, без визначення застави.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, підозрюваний ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу в якій просить змінити йому запобіжний захід відповідно до положень ст. 616 КПК України, для проходження військової служби.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт зазначає, що йому не було надано захисника з моменту затримання, а також захисник був відсутній у всіх слідчих діях, при допиті свідків. Свідки дали неправдиві покази, які їм були нав`язані правоохоронними органами, що підтверджується розбіжністю свідчень. Малолітній допитаний без психолога. Відсутні його свідчення у справі, а також докази на вживання ним алкоголю.

З урахуванням зазначеного апелянт вважає, що підстави підозрювати його є необґрунтованими.

В судове засідання не з`явився захисник, який про дату час та місце розгляду вище вказаної апеляційної скарги був повідомлений в установленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення апеляційного розгляду не подав.

З урахуванням викладеного, а також думки підозрюваного та прокурора, які не заперечували щодо проведення судового розгляду у відсутність захисника, колегія суддів вважає за можливе провести розгляд апеляційної скарги підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05 червня 2023 року, відповідно положень ч. 4 ст. 405 КПК України у відсутність захисника.

Заслухавши доповідь судді, доводи підозрюваного, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, з наведених в ній підстав, пояснення прокурора, який заперечував щодо задоволення вказаної апеляційної скарги, вважав оскаржувану ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, а також зазначив, що досудове розслідування закінчено та обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України 14.07.2023 направлено до Подільського районного суду м. Києва для розгляду по суті пред`явленого обвинувачення, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підозрюваного не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими підчас судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183, 184, 194, 199 КПК України.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням зазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Ухвала слідчого судді про продовження строку тримання особи під вартою повинна відповідати вимогам ст. ст. 177, 178, 183, 184, 194, 199 КПК України.

Доводи підозрюваного про те, що слідчий суддя виніс незаконну та необґрунтовану ухвалу, не ґрунтуються на змісті оскаржуваної ухвали.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження №0000786, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.04.2023 у вечірній час доби, точного часу досудовим слідством не встановлено, ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та ОСОБА_6 знаходились за адресою: АДРЕСА_1 , де всі разом вживали алкогольні напої.

В цей же день, 08.04.2023, приблизно о 20 годині, під час вживання спиртних напоїв, між ОСОБА_6 та ОСОБА_11 виникла сварка на ґрунті триваючих неприязних відносин, яка переросла у бійку, під час якої у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_11 . Реалізуючи свій злочинний умисел, що раптово виник та був спрямований на заподіяння ОСОБА_11 тілесних ушкоджень, ОСОБА_6 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи с прямим умислом, взяв в праву руку металеву палицю обмотану ізолентою та почав наносити хаотичні удари нею в область тулубу та голови ОСОБА_11 .

В результаті умисних дій ОСОБА_6 потерпілому ОСОБА_11 були спричинені наступні тілесні ушкодження: перелом кісток черепа з ушкодженням головного мозку в результаті дії тупого предмету, від яких останній помер.

11.04.2023 органом досудового розслідування повідомлено про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про те, що він підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

12.04.2023 до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДУ «Київський слідчий ізолятор», до 08.06.2023 включно.

05.06.2023 слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_8 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування вимог даного клопотання сторона обвинувачення послалась на те, що на теперішній час слідством не проведено повного комплексу всіх слідчих та розшукових дій, та не встановлені і не допитані всі свідки вказаного кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 2 ч. З ст.199 КПК України, обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, є те, що по вказаному кримінальному провадженні необхідно отримати висновки ще ряду судових експертиз, а саме: судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_11 ; судово-медичної експертизи по встановленню наявності крові та клітин з ядрами потерпілого чи підозрюваного на палиці чорного кольору, обмотаною ізолентою; судово-медичної експертизи по встановленню наявності крові та клітин з ядрами потерпілого чи підозрюваного на дроті чорного кольору; судово-медичної експертизи по встановленню наявності крові та клітин з ядрами потерпілого чи підозрюваного на велосипедному тросі чорного кольору; судово-медичної експертизи по встановленню наявності крові потерпілого чи підозрюваного на курточці чорного кольору; судово-медичної експертизи по встановленню наявності крові та клітин з ядрами потерпілого чи підозрюваного на зрізах нігтьових пластин трупа ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; отримати висновок судово- медичної експертизи по встановленню наявності крові та клітин з ядрами підозрюваного на зрізах нігтьових пластин трупа ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; судово-медичної експертизи по встановленню наявності крові та клітин з ядрами підозрюваного на два змивах з лівої та правої долоні трупа ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; судово- медичної експертизи по встановленню наявності крові та клітин з ядрами потерпілого на кофті чорного кольору з написом білого кольору та штани чорного кольору з написом чорного кольору. Жодна з цих експертиз ще не завершена. Також, для завершення досудового розслідування необхідно, виконати вимоги, передбачені ст.ст. 290, 291 КПК України.

Отримання висновків судово-медичних експертиз необхідно для завершення досудового розслідування та підтвердження встановлених під час досудового розслідування фактичних обставин вчинення злочину ОСОБА_6 . Отримати вказані відомості у інший спосіб, окрім як шляхом проведення судових експертиз, неможливо.

Вказані відомості мають істотне значення для розслідування кримінального провадження, оскільки отримання висновків експертиз та дослідження всіх речових доказів по кримінальному провадженню необхідно не тільки для всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також для надання їм незалежної правової оцінки, перевірки наданих показів підозрюваними та забезпечення прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Обставинами, що перешкоджали здійснити вказані процесуальні дії раніше, є складність кримінального провадження, велика кількість об`єктів дослідження, черговість проведення, а також тривалий строк у кримінальному провадженні судових експертиз, для проведення яких необхідний строк не менше одного місяця.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва від 05.06.2023 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000786 від 11.04.2023 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - до трьох місяців, тобто до 11.07.2023 (включно).

05.06.2023 ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва задоволено вказане клопотання слідчого та продовжено підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з подальшим утриманням в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, тобто до 11 липня 2023 року, без визначення застави.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання особи під вартою згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу, однак з урахуванням додаткових відомостей і спливу строку досудового розслідування.

Згідно вимог ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тобто розглядаючи клопотання органу досудового розслідування про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.

Як встановлено колегією суддів, зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані в повному обсязі.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для продовження ОСОБА_6 , строку тримання під вартою перевірялись судом при розгляді клопотання. При цьому був вислуханий підозрюваний ОСОБА_6 , доводи прокурора в підтримку поданого клопотання та заперечення сторони захисту щодо його задоволення, та викладено їх позиції в оскаржуваній ухвалі, а також з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою.

Зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав продовження запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України та встановив, що ризики, які існували на час застосування ОСОБА_6 , запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати.

Перевіряючи ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду слідчий суддя виходить насамперед з тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваному, у разі доведення його вини.

Так, санкція ч. 2 ст. 121 КК України допускає призначення покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до десяти років.

Аналізуючи ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, слідчий суддя погодився з тим, що ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований, у останнього відсутні міцні соціальні, сімейні зв`язки, зловживає спиртними напоями та веде аморальний спосіб життя, тому в разі обрання відносно нього більш м`яких запобіжних заходів, вони нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду та не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Перевіряючи ризик того, що підозрюваний може незаконно вчиняти вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з того, що головним свідком по вказаному провадженню є ОСОБА_10 , яка співпрацює зі слідством, та яка надала покази, які повністю викривають ОСОБА_6 у вчиненому злочині. Останній знає її місце мешкання. Таким чином, підозрюваний ОСОБА_6 перебуваючи на свободі, буде мати можливість вчиняти вплив на свідка, тому існують реальні підстави вважати, що ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на свідка шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань чи безпідставної відмови від дачі показань. Крім того, на теперішній час слідством не проведено повного комплексу всіх слідчих та розшукових дій, та не встановлені і не допитані всі свідки вказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи ризик того, що підозрюваний вчинятиме інші кримінальні правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що ОСОБА_6 ймовірно вчинив злочин, пов`язаний із застосуванням насильства, тобто характер інкримінованих дій свідчить про низький рівень правосвідомості підозрюваного, який користуючись фізичною перевагою, наносив удари завчасно приготованою металевою палицею потерпілому в область голови та тулуба, чим заподіяв тяжкі тілесні ушкодження останньому. Крім цього, підозрюваний зловживає спиртними напоями, та злочин вчинений саме на фоні вживання спиртного. Також ОСОБА_6 , хоч і є особою не судимою, проте вже притягнений до відповідальності за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 вже скеровано до Подільського районного суд м. Києва, де перебуває на розгляді, схильний до вчинення різної категорії злочинів і може вчинити інші кримінальні правопорушення перебуваючи на свободі.

Також всупереч твердженням апелянта, перевіряючи доводи та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення слідчим суддею зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують. Для визначення причетності ОСОБА_6 до подій кримінальних правопорушень слідчим суддею враховано дані, які підтверджуються: повідомленням Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз з причиною смерті ОСОБА_11 ; протоколом огляду місця події від 10.04.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено труп ОСОБА_11 з ознаками насильницької смерті; протоколом огляду місця події від 11.04.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено знаряддя вчинення злочину та речі зі слідами вчинення злочину; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_12 , яка надала пояснення, що 10.04.2023 до неї зателефонував її син ОСОБА_13 та сказав, що йому повідомив дільничий, що її менший син ОСОБА_6 в стані алкогольного сп`яніння кричав, що вбив свого брата ОСОБА_14 , також повідомила, що відразу після цього вона поїхала додому де виявила тіло ОСОБА_11 без ознак життя; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка надала пояснення, що 11.02.2023 приблизно о 20 год. між ОСОБА_6 та ОСОБА_11 виник конфлікт який переріс в бійку під час якої, ОСОБА_6 взяв металеву палицю та почав наносити хаотичні удари останньому в область голови та тулуба; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , яка надала пояснення, що 09.04.2023 ОСОБА_16 сказав їй, що в його квартирі знаходиться тіло його брата, і те що це він його вбив; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 , яка надала пояснення, що 08.04.2023 чула звуки бійки між ОСОБА_11 та ОСОБА_6 та того, що щось падає оскільки живе поверхом нижче; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 , яка надала пояснення, що 08.04.2023 їй зателефонував ОСОБА_6 та повідомив, що її чоловік ОСОБА_11 знаходиться в стані алкогольного сп`яніння в нього дома та зняв всі гроші з карти, та додала, що ставала неодноразово свідком сварок між ОСОБА_6 та ОСОБА_11 ; протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 11.04.2023; протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_10 від 26.04.2023, яка показала шляхом відтворення події, які відбулися між ОСОБА_6 та ОСОБА_11 виник конфлікт який переріс в бійку під час якої, ОСОБА_6 взяв металеву палицю та почав наносити хаотичні удари останньому в область голови та тулуба.

При цьому колегія суддів бере до уваги, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Крім того слід зазначити, що згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі "Соловей і Зозуля проти України" зазначено, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88", "Erdagoz v. Turkey п. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".

Колегією суддів встановлено, що доказів, які надані органом досудового розслідування до клопотання про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою на момент розгляду вказаного клопотання, було достатньо для продовження такого запобіжного заходу, оскільки вони в сукупності можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 , з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_6 , до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України є вірогідною, що дає підстави для продовження йому строку тримання під вартою з метою запобіганню ризикам, встановленим та доведеним стороною обвинувачення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність його винуватості, чи невинуватості, дослідження та оцінка зібраних у справі доказів з точки зору їх належності та допустимості, потребують перевірки та оцінки у кримінальному провадженні під час судового розгляду по суті.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання чи мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується особа, чи містить це діяння склад кримінального правопорушення і якою статтею закону України про кримінальну відповідальність він передбачений, тобто наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, наявності або відсутності в особи умислу на вчинення злочину, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Під час судового розгляду слідчим суддею встановлено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України у кримінальному провадженні, в якому підозрюється ОСОБА_6 , враховано обставини, передбаченні ст. 178 КПК України.

Таким чином слідчим суддею досліджено доводи викладені в клопотанні та з урахуванням, тяжкості та суспільної небезпечності кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 , а також наявності ризиків на які посилалась сторона обвинувачення, а тому, слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.

При цьому слідчим суддею враховано, що підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177 та 178 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави з огляду на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, із застосуванням насильства.

Доводи підозрюваного про відсутність обґрунтованої підозри, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на матеріалах судового провадження. Слідчим суддею прийнято рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість продовження виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому досліджено належним чином всі матеріали провадження та наведено в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.

Крім того, як встановлено колегією суддів апеляційного суду, обставини підозри судом з`ясовані в тій мірі, в якій закон на даному етапі кримінального провадження вимагає від слідчого судді, також вказане було встановлено слідчими суддями при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та його продовжені.

З урахуванням обставин кримінального провадження, наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді щодо необхідності продовження застосування щодо ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому підстав для застосування щодо останнього більш м`яких запобіжних заходів не вбачається.

Крім того під час апеляційного розгляду встановлено, що у кримінальному провадженні № 0000786 від 11.04.2023 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України закінчено досудове розслідування та направлено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України до суду, для його розгляду по суті. Тобто апеляційну скаргу подано на судове рішення, яке прийняте під час досудового розслідування, в той час коли стадія досудового розслідування закінчилась до початку розгляду апеляційної скарги по суті.

У разі направлення обвинувального акту до суду вже не слідчий суддя, а саме суд першої інстанції під час судового провадження вирішує всі питання за даним провадженням, в тому числі щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у ньому. За таких обставин судовий контроль, що здійснюється на стадії досудового розслідування слідчим суддею, переходить до повноважень суду першої інстанції під час судового провадження, саме з моменту закінчення досудового розслідування - направлення обвинувального акту до суду.

Отже, всі питання, що виникають під час кримінального провадження, вирішуються стадійно і лише тим судом, який має на це компетенцію на відповідній стадії.

Протилежне може призвести до одночасного вирішення одних й тих самих питань в різних судових провадженнях в одному кримінальному провадженні, в тому числі різними судами, що неминуче створить як неприпустиму конкуренцію повноважень всередині судової влади, так і поставить під загрозу прогнозованість та стабільність кримінального провадження як чітко визначеної стадійної процедури.

З урахуванням зазначеного всі інші обставини, на які посилався підозрюваний під час апеляційного розгляду, згідно вимог КПК України будуть встановлюватись під час судового розгляду по суті.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді місцевого суду, як про це зазначає в апеляційній скарзі підозрюваного, колегія суддів не вбачає.

Зважаючи на викладене, рішення слідчого судді є законним, обґрунтованим і вмотивованим, оскільки постановлене згідно норм матеріального права з ретельним дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України та ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та об`єктивно оціненими судом, в порядку та в межах, передбачених на даній стадії кримінального провадження. Натомість доводи та твердження підозрюваного, про які йдеться в поданій апеляційній скарзі, колегія суддів апеляційної інстанції вважає - безпідставними, в зв`язку з чим приходить до висновку про залишення поданої апеляційної скарги без задоволення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05 червня 2023 року, - залишити без зміни,а апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4