Справа № 405/5874/23
провадження № 1-кс/405/2790/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2023 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда Кіровоградської області, громадянина України, не працюючого, із повною середньою освітою, неодруженого, який не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255-2, ч. 4 ст. 189 КК України, внесеного 09.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000535 від 22.07.2023, -

ВСТАНОВИВ:

22.08.2023 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 надійшло клопотання, у якому слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255-2, ч. 4 ст. 189 КК України.

Також, слідчим наголошується про існування ризиків, які передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

ОСОБА_4 заперечив відносно задоволення клопотання, в обґрунтування чого пояснив, що клопотання про застосування до нього запобіжного заходу сформульовано таким чином, що він вже винний у вчиненні злочині, які ставляться йому в провину. По приїзду в виправну колонію в Дніпровській області він відбував покарання в дільниці посиленого режиму, він сходку не організовував. Приходько до нього звертався за допомогою, ні до якого угрупування він не входить. На нього покладені певні обов`язки, які він не порушує, офіційно не працевлаштований, оскільки має судимості, через що не може влаштуватись на роботу. Також підозрюваний запевняв суд, що ухилятись від слідства та суду не буде, навіть з урахуванням військового стану, готовий спряти досудовому розслідуванню та пройти поліграф. За вказаних обставин, підозрюваний просить застосувати до нього менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник з підозрою, про яку повідомлено ОСОБА_4 та з клопотанням про застосування запобіжного заходу не погоджується, мотивуючи це тим, що матеріали кримінального провадження датовані 2022 роком, відсутні докази обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри, матеріалів, якими обґрунтованого клопотання про застосування запобіжного заходу не достатньо для застосування до його підзахисного найсуворішого запобіжного заходу. Також додав, що його підзахисний раніше судимий, в Ленінському районному суді м. Кіровограда перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 та до нього застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і якби заявлені сторону обвинувачення ризики дійсно існували то вже були б вчинені, ризики відсутні, обов`язки виконує. Просить застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 20 год. по 06 год.

Заслухавши доводи прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, якими обґрунтовується необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені 22.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000535 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 2552, ч. 4 ст. 189 КК України.

21.08.2023, о 17 год. 41 хв., ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255-2, ч. 4 ст. 189 КК України.

21.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255-2, ч. 4 ст. 189 КК України, відповідно до якої:

ОСОБА_4 , раніше судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, а саме: розбійного нападу, грабежів та шахрайств, відбуваючи покарання у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6», належних висновків для себе не зробив, спонукаємий корисливим мотивом та метою незаконного збагачення не бажаючи займатися суспільно-корисною працею, настирливо виношуючи наміри щодо вчинення кримінального правопорушення, як джерело прибутку з метою збагачення за рахунок чужої власності, 12.05.2023 та у подальшому, разом з іншим засудженим та утримуваним у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» ОСОБА_8 , під час дії в Україні воєнного стану, взяв участь у вчиненні вимагання грошових коштів у засудженого та утримуваного у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» ОСОБА_9 .

Так, 12.05.2022, 13.06.2023 на території установи виконання покарань ДУ «Кропивницька виправна колонія № (6)» за адресою: м. Кропивницький, вул. Яновського, 50 та ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» за адресою: м. Кропивницький, вул. Куропятникова, 50-б, було організовано та проведено злочинне зібрання (сходка) осіб, які здійснюють злочинний вплив, для планування вчинення злочину, та розподілу сфер злочинного впливу, з використанням засобів зв`язку.

У вказаному злочинному зібранні приймали активну участь особи, які здійснюють злочинний вплив, а саме:

- ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час утримується у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус «смотрящого» за ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та відбував покарання у зазначеній установі, особа, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус «отвєтчіка, смотрящого за ямою (ДПК)» у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та відбував покарання у зазначеній установі, має статус особи, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус «бродяги» у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та утримувався у зазначеній установі, має статус особи, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 утримувався у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», має статус колишнього «смотрящого» за ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та особи, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус колишнього «отвєтчіка за бараком» у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та утримувався у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», має статус особи, яка здійснює злочинний вплив.

-інші особи, які здійснюють злочинний вплив;

-особи, які не здійснюють злочинний вплив, однак, мають певний кримінальний авторитет у вказаних установах виконання покарань.

Так, злочине зібрання (сходка) було організоване ОСОБА_4 за допомогою засобу зв`язку - мобільного терміналу шляхом підключення інших абонентів до спільної бесіди через конференц - зв`язок, під час якого всі учасники можуть одночасно висловлюватись та чути репліки інших осіб.

Темою зібрання стали негласні (надумані) грошові боргові зобов`язання ОСОБА_9 , які виникли у результаті, на думку учасників зібрання, нецільового використання та привласнення останнім грошових коштів із загального грошового кримінального фонду, «колхозних грошей», оскільки ув`язнені не отримали матеріальних благ, за надання яких протягом певного періоду відповідав ОСОБА_9 .

У ході вказаного зібрання, його організатором та активним учасником ОСОБА_4 , користуючись авторитетом інших учасників мовлення, у т.ч. ОСОБА_8 , ОСОБА_9 була висловлена вимога щодо передачі останнім грошових коштів у сумі 12 800 гривень з погрозою насильства над ним за вигаданий борг. ОСОБА_9 у ході спілкування намагався пояснити учасникам зібрання, що не має перед ними жодних боргових зобов`язань, а їх доводи є надуманими, на що ОСОБА_4 не відреагував та продовжував висловлювати вимоги щодо передачі грошових коштів.

У подальшому і по теперішній час, ОСОБА_8 , який утримувався та утримується в одній установі з ОСОБА_9 з урахуванням умов ізоляції під час зустрічей продовжував висловлювати вимоги щодо передачі грошових коштів у сумі 12 800 грн., погрожуючи застосуванням насильства.

Відповідно до висновка експертів за результатами проведення судової лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи № 20934/23-36 від 27.07.2023 з об`єктивного змісту усіх проаналізованих розмов, предметом обговорення цього злочинного зібрання(«круга/сходки») є вирішення конфліктної ситуації щодо повернення учасником спілкування ОСОБА_9 певної суми грошових коштів, які є спільною власністю учасників зафіксованих у наданих на дослідження матеріалах розмов («колхозных денег»), які, на їх думку, останній привласнив чи розтратив, не врегулювавши надходження і розподіл цигарок та іншого майна серед засуджених ДУ «Кропивницька виправна колонія №6», що мали бути придбані за ці грошові кошти. У процесі обговорення вказаного питання ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 адресують ОСОБА_9 висловлювання, зміст яких та контекст вживання вказує на надання йому вказівок і вимог щодо врегулювання обговорюваного проблемного питання, що також характеризує їх як осіб з більш високим соціально-рольовим статусом порівняно з іншими учасниками розмов, а ОСОБА_9 , відповідаючи на репліки співрозмовників, продукує висловлювання виправдувального характеру, які виражають розуміння адресованих йому вказівок і вимог, і можливості отримання покарання у разі їх невиконання. Що ж стосується загального змісту досліджуваних розмов, то, як випливає з викладеного вище, після прийнятого учасниками спілкування у ході зібрання («круга/сходки») рішення, у них на вербальному рівні відображені наміри співрозмовників з використанням певних засобів впливу і примусу щодо ОСОБА_9 (намагання зустрітися і поспілкуватися особисто, передача вимог через третіх осіб за умови ізоляції всіх учасників) спонукати його до повернення всієї суми грошових коштів, які, на їх думку, останній привласнив чи розтратив.

Отже, предметом обговорення учасниками цього злочинного зібрання (його фактичним змістом) є вирішення конфліктної ситуації щодо повернення ОСОБА_9 певної суми грошових коштів, які є їх спільною власністю («колхозных денег»), що, на їх думку, останній привласнив чи розтратив, не врегулювавши надходження і розподіл цигарок та іншого майна серед засуджених ДУ «Кропивницька виправна колонія №6», які мали бути придбані за ці грошові кошти.

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що 12.05.2022, 13.06.2023 на території установи виконання покарань ДУ «Кропивницька виправна колонія № (6)» за адресою: м. Кропивницький, вул. Яновського, 50 та ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» за адресою: м. Кропивницький, вул. Куропятникова, 50-б було організовано та проведено злочинне зібрання (сходка) осіб, які здійснюють злочинний вплив, для планування вчинення злочину, розподіл сфер злочинного впливу, з використанням засобів зв`язку.

У вказаному злочинному зібранні приймали активну участь особи, які здійснюють злочинний вплив, а саме:

- ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на даний час утримується у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус «смотрящого» за ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та відбував покарання у зазначеній установі, особа, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус «отвєтчіка, смотрящого за ямою (ДПК)» у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та відбував покарання у зазначеній установі, має статус особи, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус «бродяги» у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та утримувався у зазначеній установі, має статус особи, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 утримувався у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», має статус колишнього «смотрящого» за ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та особи, яка здійснює злочинний вплив;

- ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на момент 12.05.2022, 13.06.2023 мав статус колишнього «отвєтчіка за бараком» у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» та утримувався у ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», має статус особи, яка здійснює злочинний вплив.

-інші особи, які здійснюють злочинний вплив;

-особи, які не здійснюють злочинний вплив, однак, мають певний кримінальний авторитет у вказаних установах виконання покарань.

Так, злочине зібрання (сходка) було організоване ОСОБА_4 з допомогою засобу зв`язку - мобільного терміналу шляхом підключення інших абонентів до спільної бесіди через конференц - зв`язок, під час якого всі учасники можуть одночасно висловлюватись та чути репліки інших осіб.

Темою зібрання стали негласні надумані грошові боргові зобов`язання ОСОБА_9 , які виникли в результаті, на думку учасників зібрання, нецільового використання та привласнення останнім грошових коштів із загального грошового кримінального фонду, «колхозних грошей», оскільки ув`язнені не отримали матеріальних благ, за надання яких відповідав ОСОБА_9 . У ході спілкування учасники вирішують питання щодо шляхів повернення грошових коштів, строки повернення, шляхи психологічного та фізичного впливу на ОСОБА_9 , покарання останнього, а також розподіл сфер впливу конкретних осіб щодо здійснення такого впливу на відповідних «квадратах» відповідальності, неформально утримуваних ними частинах ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», де утримується ОСОБА_9 .

Організація та участь у злочинному зібранні (сходці) відповідних учасників виражається у конкретних зафіксованих репліках, які мають змістовне навантаження, зрозумілі всім присутнім особам та зафіксовані під час проведення такого зібрання.

Відповідно до висновка експертів за результатами проведення судової лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи № 20934/23-36 від 27.07.2023 з об`єктивного змісту досліджуваних розмов, у процесі спілкування їх учасники ( ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ) обговорюють матеріальне забезпечення засуджених, які перебувають в ДУ «Кропивницька виправна колонія №6», та діяльність інших осіб, пов`язану з розповсюдженням на території цієї виправної установи цигарок, та надходження грошових коштів, зокрема отриманих від проведення турнірів з гри в карти, а також обговорюють їх розподіл, що характеризує їх як осіб, які займають більш високе становище у злочинній ієрархії цієї установи виконання покарань та мають вплив на ситуації, які складаються в її злочинному середовищі, що прямо вказує про належність їх до кримінальної еліти ДУ «Кропивницька виправна колонія №6», яка завдяки своєму авторитету та можливостям організовує і безпосередньо здійснює контроль за розподілом коштів та іншого майна в цій установі виконання покарань задіяна у системі вирішення конфліктів та управлінні її злочинним середовищем. Вказане вище, а також вживання учасниками зібрання, яке відбулося 12.05.2022 і зафіксоване у файлі «20-03-20.1-232», для його назви кримінального жаргонізму «круг», який, виходячи з семантичного змісту (круг - сходка воровская) та контексту реалізації, прямо характеризує це зібрання як «сходку» - зустріч осіб, які мають злочинний вплив в середовищі ув`язнених ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» і є лідерами (представниками певних організованих груп) цього середовища, дає підстави стверджувати про наявність у мовленні ОСОБА_4 , ОСОБА_11 і ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інших учасників спілкування на лінгвістичному рівні ознак, які вказують на те, що вони задіяні в організації і проведенні злочинного зібрання(сходки) для координації діяльності з надходження і розподілу коштів, одержаних у тому числі незаконним шляхом (у результаті проведення турнірів і формування «колхозных денег» («общака»), а також беруть участь у такому зібранні з використанням засобів зв`язку.

Крім того, як випливає з об`єктивного змісту усіх проаналізованих розмов, предметом обговорення цього злочинного зібрання(«круга/сходки») є вирішення конфліктної ситуації щодо повернення учасником спілкування ОСОБА_9 певної суми грошових коштів, які є спільною власністю учасників зафіксованих у наданих на дослідження матеріалах розмов («колхозных денег»), які, на їх думку, останній привласнив чи розтратив, не врегулювавши надходження і розподіл цигарок та іншого майна серед засуджених ДУ«Кропивницька виправна колонія №6», що мали бути придбані за ці грошові кошти. У процесі обговорення вказаного питання ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 адресують ОСОБА_9 висловлювання, зміст яких та контекст вживання вказує на надання йому вказівок і вимог щодо врегулювання обговорюваного проблемного питання, що також характеризує їх як осіб з більш високим соціально-рольовим статусом порівняно з іншими учасниками розмов, а ОСОБА_9 , відповідаючи на репліки співрозмовників, продукує висловлювання виправдовувального характеру, які виражають розуміння адресованих йому вказівок і вимог, і можливості отримання покарання у разі їх невиконання. Що ж стосується загального змісту досліджуваних розмов, то, як випливає з викладеного вище, після прийнятого учасниками спілкування у ході зібрання («круга/сходки») рішення, у них на вербальному рівні відображені наміри співрозмовників з використанням певних засобів впливу і примусу щодо ОСОБА_9 (намагання зустрітися і поспілкуватися особисто, передача вимог через третіх осіб за умови ізоляції всіх учасників) спонукати його до повернення всієї суми грошових коштів, які, на їх думку, останній привласнив чи розтратив.

Отже, зміст розмов, які зафіксовані у ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій вказує на організацію та участь ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інших осіб у злочинному зібранні (сходці). Предметом обговорення учасниками цього злочинного зібрання (його фактичним змістом) є вирішення конфліктної ситуації щодо повернення ОСОБА_9 певної суми грошових коштів, які є їх спільною власністю («колхозных денег»), що, на їх думку, останній привласнив чи розтратив, не врегулювавши надходження і розподіл цигарок та іншого майна серед засуджених ДУ «Кропивницька виправна колонія №6», які мали бути придбані за ці грошові кошти.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Надані слідчим докази, а саме: два протоколи про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо -, відео контроль особи від 29.06.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 29.06.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 28.06.2023; висновок експертів за результатами проведення судової лінгвістичної семантико - текстуальної експертизи від 27.07.2023; висновок експерта від 03.01.2023; висновок експерта від 08.12.2022, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255-2, ч. 4 ст. 189 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочинів, в яких він підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Твердження сторони захисту про необґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, у вчиненні яких йому повідомлено про підозру, не заслуговують на увагу, та є безпідставними, оскільки, на переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри доведена доданими до клопотання матеріалами, з яких вбачається, що об`єктивний неупереджений спостерігач міг би зробити висновок про можливе вчинення підозрюваним інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Стороною захисту не наведено фактів та не долучено доказів, які очевидно та об`єктивно спростовували б версію органу досудового розслідування щодо обставин кримінального провадження, викладених в повідомлені про підозру.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений п.п. 1, 3, 4 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжкого злочину, оскільки за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, а тому ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Крім того, слідчий суддя враховує те, що у підозрюваного відсутні стійки соціальні зв`язки, та використовуючи всі можливості та засоби, може переховуватись від органів досудового розслідування, та враховуючи, що на всій території України введено військовий стан, вказаний ризик не є уявним.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань, оскільки зміст показань свідків до моменту вручення клопотання з матеріалами 21.08.2023, був невідомий підозрюваному.

Враховуючи, що досудове розслідування наразі триває, підозрюваний вказує на інші обставини вчинення злочину, ніж зазначають свідки, ОСОБА_4 може впливати на свідків, оскільки має доступ до їх анкетних даних, а також шляхом застосування підкупу, шантажу та погроз, тим саме матиме можливість перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом впливу на них.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме укривати від слідства дійсні обставини вчинення кримінального правопорушення та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні, в тому числі, інформацію щодо часу місця та обставин подій, які відбувались під час вчинення злочину та мають значення, які не відомі органу досудового розслідування.

Також слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється, оскільки в клопотанні зазначена інформація про те, підозрюваний ОСОБА_4 раніше був засуджений за вчинення умисних корисливих злочинів проти власності, також на теперішній час, у судах на розгляді перебувають два обвинувальних акта за його обвинуваченням, що не заперечувалось в судовому засіданні підозрюваним та його захисником. Вказане свідчить про небажання ОСОБА_4 стати на шлях виправлення, та доводять ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення проти громадської безпеки, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, раніше судимий, а тому, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує також обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 не одружений, не працює, характеристики з місця проживання не надано, що не свідчить про його міцні соціальні зв`язки в місці його постійного проживання, раніше судимий, наявність двох кримінальних проваджень, де він є обвинуваченим, наявні вагомі докази про вчинення ним злочинів, передбачених ч. 4 ст. 289 та ч. 1 ст. 255-2 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочинів, у вчиненні яких він підозрюється.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що сторонами кримінального провадження не надані докази, які б свідчили про достатність застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання зазначеним вище ризикам, суд дійшов висновку, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати винятковий запобіжний захід - тримання під вартою, оскільки обмеження його права на свободу в даному випадку є виправданим та необхідним через неможливість в жодний інший спосіб забезпечити його належну процесуальну поведінку під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст. 255-2 КК України.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 4 ст. 189 та ч. 1 ст. 255-2 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у яких він підозрюється, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 особливо тяжкого кримінального правопорушення проти громадського порядку, суд не визначає розмір застави.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з 17 год. 41 хв. 21.08.2023 по 19.10.2023 включно.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_15