Справа № 991/6528/23
Провадження № 1-кс/991/6542/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції з власних технічних засобів),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

20.07.2023 до Вищого антикорупційного суду шляхом направлення через електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України) стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), за його заявою від 13.07.2023 за № VYH--16-02.

І. Зміст скарги

У поданій ОСОБА_3 скарзі зазначено, що він направив до НАБ України заяву № VYH-VYH--16-02 від 13.07.2023 про вчинення суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, тобто зловживання владою та внесення службовою особою до офіційного документа завідомо неправдивих відомостей.

Однак, на дату звернення заявника зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб НАБ України, такі відомості до ЄРДР не внесені.

Враховуючи викладене, ОСОБА_3 просив зобов`язати уповноважених осіб НАБ України внести відомості про вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, до ЄРДР; вручити пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого; надати витяг з ЄРДР.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

ОСОБА_3 у судовому засіданні просив задовольнити скаргу та зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР, вручити пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого та надати витяг з ЄРДР.

Уповноважена особа Національного антикорупційного бюро України, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явилась, про причини своєї неявки завчасно не повідомила.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника органу, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду поданої скарги.

ІІІ. Встановлені обставини справи, оцінка і мотиви слідчого судді

Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність її часткового задоволення, з огляду на таке.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 13.07.2023 ОСОБА_3 на адресу НАБ України надіслав заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України. Зі змісту заяви слідує, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 06.07.2022 було задоволено клопотання представника громадянина рф ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 14.11.2017 у справі № 761/40673/17. При цьому, слідчий суддя ОСОБА_4 достеменно знав, що він не мав права розглядати питання зняття цього арешту, бо матеріали досудового розслідування, що стосувалися цього арешту були виділені із матеріалів кримінального провадження № 0001125 від 26.04.2016, до кримінального провадження № 0000127 від 12.04.2018, в якому обвинувальний акт вже направлено до Солом`янського районного суду м. Києва та здійснюється судове провадження.

На момент розгляду скарги відомості про належний розгляд уповноваженою особою Національного антикорупційного бюро України вказаної вище заяви про вчинення кримінального правопорушення від 13.07.2023 відсутні. Інформація про внесення відомостей або відмову у їх внесенні відсутня. Враховуючи викладене, уповноваженими особами Національного антикорупційного бюро України було допущено бездіяльність.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Кримінальне процесуальне законодавство України не покладає на заявника обов`язок з достовірністю наводити у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення усі елементи складу злочину.

Аналогічний висновок був зроблений Верховним Судом колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20), який наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Підставами вважати, що у заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин, є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину і підлягають доказуванню у кримінальному провадженні згідно ст. 91 КПК України. Такими даними є відомості на підтвердження реальності конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

У заяві від 13.07.2023 за вих. № VYH--16-02 ОСОБА_3 зазначено обставини ймовірного вчинення кримінального правопорушення, яке підлягає перевірці. Зокрема, заявник зазначив:

- особу, яка ймовірно вчинила кримінальне правопорушення - суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 ;

- період вчинення ймовірного кримінального правопорушення - липень 2022 року;

- дії, які можуть мати ознаки кримінального правопорушення - скасування слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва арешту майна у кримінальному провадженні, в якому обвинувальний акт направлено до суду;

- місце вчинення таких дій - м. Київ;

- суму ймовірно завданої інтересам держави шкоди - вартість майна, з якого було скасовано арешт.

Враховуючи викладене, заява про вчинення кримінального правопорушення від 13.07.2023 за вих. № VYH--16-02 містить вагомі обставини, що об`єктивно можуть свідчити про вчинення суспільно протиправних діянь, зокрема суддею Шевченківського районного суду м. Києва, які потребують детальної перевірки, яка можлива після внесення таких відомостей до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що відомості, які зазначені заявником у заяві про вчинення кримінального правопорушення, є цілком конкретними та достатніми для внесення їх уповноваженою особою Національного антикорупційного бюро України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та проведення досудового розслідування згідно положень, визначених КПК України, у зв`язку з чим вважає за необхідне задовольнити подану ОСОБА_3 скаргу в цій частині вимог.

Інші вимоги скарги щодо зобов`язання уповноважених осіб НАБ України розпочати досудове розслідування, інформування про це заявника шляхом надання витягу з ЄРДР, вручення заявнику пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого задоволенню не підлягають, оскільки такої бездіяльності слідчим суддею не встановлено.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 535 КПК України, уповноважені особи Національного антикорупційного бюро України мають повідомити Вищий антикорупційний суд про виконання ухваленого судового рішення.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену службову особу Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою від 13.07.2023 № VYH--16-02, поданою ОСОБА_3 .

На підставі ч.4 ст.535 КПК України уповноважені особи Національного антикорупційного бюро України мають повідомити Вищий антикорупційний суд про виконання судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_7