ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/208/23 Справа № 699/408/23 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 21 квітня 2023 року у кримінальному провадженні №0000107 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 21 квітня 2023 року клопотання заступника начальника Слідчого відділення Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задоволено частково.

Обрано підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби, з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , - у період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Підозрюваний ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає негайному звільненню з під варти.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати на виклик до слідчого, прокурора чи суду;

- у визначений час перебувати та без дозволу прокурора чи суду не відлучатися з домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , крім випадків необхідності отримання медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні.

Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_8 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_8 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Ухвалу про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 заходу у виді домашнього арешту передано для виконання до Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Зобов`язано Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області поставити на облік ОСОБА_8 як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Контроль за виконанням ухвали покладено на прокурора.

Встановлено, що строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту становить 59 днів та обчислюється з дати постановлення ухвали до закінчення строку досудового розслідування, тобто з 21.04.2023 до 23 год 59 хв. 18.06.2023.

Ухвала суду мотивована тим, що доказів на підтвердження наявності фактів ухилення підозрюваного від явки до правоохоронного органу слідчому судді не надано, тому суд дійшов висновку про недоведеність даного ризику.

На ряду з цим, суд дійшов висновку про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення та ризику впливу на потерпілу.

Проте, ураховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні, суспільну небезпечність інкримінованого правопорушення, та недоведення прокурором у судовому засіданні, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби. При цьому, слідчим суддею враховано, що застосування домашнього арешту цілодобово позбавить підозрюваного можливості працювати, а отже і забезпечувати свої базові потреби, у тому числі у їжі.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, Городищенський відділ Смілянської окружної прокуратури оскаржив її в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала є незаконною, необґрунтованою та підлягає скасуванню з підстав невідповідності висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

Так, ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до семи років.

Вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, не забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_8 покладених на нього законом процесуальних обов`язків.

Просив суд ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 21 квітня 2023 року скасувати та застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 60 діб.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, заперечення підозрюваного та захисника на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими підчас судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Прийняте слідчим суддею рішення ґрунтується на фактичних обставинах провадження та на вимогах кримінально-процесуального закону.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В силу ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його проживання, в тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного.

Розглядаючи клопотання слідчого про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу, слідчий суддя заслухав доводи сторін кримінального провадження і дійшов висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби, з 21:00 год. до 06:00 год, з покладенням на нього певних обов`язків у відповідності до вимог ст. 194 КПК України, посилаючись на наявність обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово, в тому числі у його «пілотному» рішенні від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України», рішенні від 29.09.2011 у справі «Третьяков проти України», рішенні від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України» зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

Так, в провадженні СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № 0000107 зареєстроване за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, в рамках якого ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Так, матеріалами кримінального провадження встановлено, що 19.04.2023 о 10.00 год., ОСОБА_8 , діючи спільно та за попередньою змовою зі ОСОБА_10 , керуючись єдиним спільним умислом, з метою отримання спільного доходу від незаконної діяльності - втягнення особи в заняття проституцією, запропонували ОСОБА_11 надати сексуальні послуги за грошову винагороду в розмірі 200,00 грн ОСОБА_12 , використовуючи приміщення будинку АДРЕСА_1 , за що від останнього отримали грошові кошти в розмірі 1000,00 грн, які розподілили між собою по 500,00 грн кожному.

19.04.2023 ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України (а.с. 25-30).

20.04.2023 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України (а.с. 42).

Причетність ОСОБА_13 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується: протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 31.03.2023 (а.с. 18-20), протоколом обшуку в будинку АДРЕСА_1 від 19.04.2023 (а.с. 20-22), протоколом огляду та вручення грошових коштів від 19.04.2023 (а.с. 23-24), протоколом затримання ОСОБА_8 від 19.04.2023 (а.с. 25-27), протоколом огляду місця події від 19.04.2023 (а.с. 32), протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 19.04.2023 (а.с. 33-34), протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_14 від 19.04.2023 (а.с. 35-35), протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 19.04.2023 (а.с. 37-38).

Тобто, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих злочинів підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, на які послався слідчий суддя в ухвалі та прийшов до переконання про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

З огляду на поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_8 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри.

Разом з тим, прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання іншим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Дослідивши дані, що характеризують особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про можливість застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, з 21:00 год до 06:00 год.

З такими висновками слідчого судді погоджується і колегія суддів.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При цьому слідчий суддя, суд повинен врахувати підстави, які вказані в ч. 2 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини вказані в зазначеній статті.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Словосполучення «обґрунтована підозра» передбачає наявність існування фактів або інформації, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин («Cebotari v. Moldova», п. 48).

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до клопотання заступника начальника СВ відділення поліції №1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області та апеляційної скарги прокурора, основною підставою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 є тяжкість злочину, скоєного в умовах воєнного стану, та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема вплив на потерпілу та свідків, продовження вчинювати інші кримінальні правопорушення та переховування від органів досудового слідства.

Апеляційний суд зауважує, що сам по собі факт вчинення інкримінованого підозрюваному ОСОБА_8 кримінального правопорушення та ймовірність призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі, за відсутності конкретних фактів ухилення його від слідства та суду, переховування, перешкоджання досудовому розслідуванню у будь-який спосіб, не свідчить про недостатність запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції при обранні запобіжного заходу ОСОБА_8 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, у відповідності до вимог ст. ст. 193, 194 КПК України дослідив та достатньою мірою взяв до уваги фактичні обставини, що підлягають врахуванню згідно зі ст. 178 КПК України та недоведення прокурором у судовому засіданні, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби. При цьому слідчим суддею враховано, що застосування домашнього арешту цілодобово позбавить підозрюваного можливості працювати, а отже і забезпечувати свої базові потреби, у тому числі у їжі.

З урахуванням наведеного колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді суду першої інстанції про те, що запобіжний захід у виді домашнього арешту є достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного та дієвості кримінального провадження щодо нього.

При цьому апеляційним судом приймається до уваги, що на протязі часу з дня обрання запобіжного заходу до дня апеляційного розгляду, на підставі наявних доказів, не виникло будь-яких підстав для висновку, що запобіжний захід у виді домашнього арешту не є дієвим та достатнім для усунення наявного щодо ОСОБА_8 ризику.

Доводи прокурора стосовно необхідності застосування щодо ОСОБА_8 виключно найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не підлягають задоволенню, оскільки ґрунтуються виключно на припущеннях сторони обвинувачення.

Отже, зазначені в апеляційній скарзі доводи, за яких прокурор просять скасувати ухвалу слідчого судді, не знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому з огляду на викладене, аналізуючи сукупність наведених вище обставин, колегія суддів вважає за необхідне ухвалу слідчого судді суду першої інстанції залишити без змін.

За таких обставин апеляційну скаргу прокурора слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 404, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Городищенського відділу Смілянської окружної прокуратури, залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 21 квітня 2023 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 31 травня 2023 року.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4