Провадження № 1-кс/734/408/23 Справа № 734/1927/23
У х в а л а

іменем України

17 травня 2023 року смт. Козелець

Слідчий суддя Козелецького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Козелецької окружної прокуратури Чернігівської області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів у кримінальному провадженні №0000473, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.12.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Остер Козелецького району Чернігівської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів у кримінальному провадженні №0000473, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.12.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, звернувся прокурор Козелецької окружної прокуратури, мотивуючи клопотання наступним.

До Козелецького районного суду Чернігівської області 12.05.2023 скеровано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України.

ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він 12.12.2022 близько 21 години 30 хвилин, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на проїзній частині вулиці Зайцева, неподалік приміщення кафе-більярдної ''Піраміда" по вул. Незалежності, 30 в м. Остер Чернігівського району Чернігівської області, діючи умисно, з мотивів явної неповаги до суспільства та з метою протиправного заподіяння смерті потерпілому, нехтуючи загальнолюдськими правилами співжиття і нормами моралі, за відсутності жодних неприязних відносин з потерпілим, однак використовуючи для цього малозначний привід, а саме конфлікт між запрошеними на святкування його дня народження гостями та потерпілим ОСОБА_7 , грубо порушуючи громадський порядок, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, умисно наніс потерпілому ОСОБА_7 один удар правою ногою в ліву частину голови, який перебував на вказаній ділянці місцевості в положенні напівлежачи опершись на руки, заподіявши потерпілому тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми: крововиливів у м`які мозкові оболонки лівої лобної, правої лобної, лівої тім`яної, правої тім`яної, лівої скроневої, правої скроневої, лівої потиличної, правої потиличної, мозочка та основи лівої скроневої долі, крововиливів у шлуночки головного мозку; одного синця на фоні якого одне садно на обличчі в ділянці лівого ока, які в своєму сполученні та спричинені одночасно мають ознаки тяжкого ступеня за ознакою небезпеки для життя, і знаходяться в прямому причинно-наслідковому зв`язку з причиною настання смерті, яка настала через незначний проміжок часу (вимірюваний хвилинами) після спричинення тілесних ушкоджень.

При цьому, ОСОБА_4 , володіючи здобутими на факультеті фізичного виховання, спорту і здоров`я вищого навчального закладу знаннями з анатомії та загальної фізіології людини, долікарської допомоги, спортивної медицини, а також будучи фізично розвинутою людиною із наявністю навиків застосування прийомів та ударів руками і ногами, отриманих під час зайняття різними видами бойових мистецтв (єдиноборств), наносячи із значною силою удар ногою в область голови потерпілого ОСОБА_7 , яка є життєво важливим органом людини, усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачав настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого та свідомо припускав їх настання.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, з хуліганських мотивів, а саме у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України.

Обвинувачення ОСОБА_4 , в інкримінованому йому злочині підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 12.12.2022, протоколом огляду місця події від 13.12.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.12.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_8 від 14.12.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_9 від 14.12.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_10 від 14.12.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 .

За ухвалою слідчого судді Козелецького районного суду Чернігівської області від 21.12.2022 щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався, останній раз ухвалою слідчого судді Козелецького районного суду Чернігівської області від 09.05.2023 продовжено строк тримання під вартою щодо ОСОБА_4 у межах строку досудового розслідування до 20.05.2023, включно.

Відповідно до ст. 290 КПК України, матеріали кримінального провадження 09.05.2023 були відкриті іншій стороні для ознайомлення та 11.05.2023 підозрюваному ОСОБА_4 та його захисникам було надано доступ до матеріалів кримінального провадження, з якими вони ознайомились.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, 12.05.2023 направлено для розгляду до суду.

У зв`язку із закінченням строку тримання під вартою ОСОБА_4 20.05.2023, виникла необхідність продовжити строк тримання під вартою останньому.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , застосовувався та продовжувався з метою запобігання ризикам, визначених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказані ризики на даний час не змінились.

Обґрунтуванням вказаних ризиків є те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України. Злочин передбачений п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України посягає на найвищі соціальні цінності як то життя і здоров`я потерпілого. Застосований до нього раніше запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не порушував у зв`язку з відсутністю об`єктивної можливості такого порушення, що не залежало від його волі, а перебуваючи на волі, матиме реальну можливість незаконно впливати на свідків у цьому провадженні, які проживають з ним в одному населеному пункті, вчинити інше кримінальне правопорушення, що не надасть можливості забезпечити виконання процесуальних рішень. Покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні злочину передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України - до п`ятнадцяти років позбавлення волі, або довічним позбавленням волі, може стати підставою для переховування, розшуку, затягування судового розгляду.

Наведені обставини свідчать, що заявлені ризики та суспільна небезпека особи підозрюваного не зменшилась та виправдовує продовження тримання його під вартою.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України не може запобігти відповідним ризикам, передбачених ст.177 КПК України. Запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого та не буде достатнім для запобігання встановленим ризикам.

Також слід врахувати практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання з підстав зазначених в клопотанні.

Обвинувачений в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про продовження йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, він обвинувачується у тому, чого не робив, вину не визнає та вважає, що до нього можна застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме у виді домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому з підстав зазначених в письмовому запереченні, яке надав суду.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому з підстав зазначених в запереченні його колегою, а також в клопотанні не наведеного жодного доказу щодо ризиків, що зазначені в клопотанні.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження та дослідивши матеріали справи слідчий суддя приходить до наступних висновків.

До Козелецького районного суду Чернігівської області 12.05.2023 Козелецькою окружною прокуратурою Чернігівської області направлено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України.

Строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 20.05.2023, а підготовче судове засідання на даний час по справі не призначено.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Метою застосування запобіжного заходу (в тому числі у виді тримання під вартою) є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам кримінального провадження (стаття 177 КПК). Такі ризики закон пов`язує зі спробами переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. КПК покладає на прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Прокурор у клопотанні обґрунтовує необхідність продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 з метою запобігання ризикам, визначених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом доказування «обґрунтована підозра»).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (особливо тяжкого злочину) передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, який посягає на найвищі соціальні цінності як то життя і здоров`я потерпілого. Застосований до нього раніше запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не порушував у зв`язку з відсутністю об`єктивної можливості такого порушення, що не залежало від його волі, а перебуваючи на волі, матиме реальну можливість та може для покращення свого процесуального становища незаконно впливати на свідків у цьому провадженні, які проживають з ним в одному населеному пункті, вчинити інше кримінальне правопорушення, що не надасть можливості забезпечити виконання процесуальних рішень. Покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України - до п`ятнадцяти років позбавлення волі, або довічним позбавленням волі, може стати підставою для переховування, розшуку, затягування судового розгляду.

Додані до клопотання прокурором докази є належними та допустимими, так-як надані відповідно до вимог та правил ст. 184 КПК України, а саме є копіями матеріалів доданими до клопотання, якими відповідно до ст. 184 п.1 ч.3 ст. 184 КПК України, прокурор обгрунтовує доводи клопотання.

Тому є достатні підстави вважати, що при обранні відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, він буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду або може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні.

Також при обранні запобіжного заходу слідчий суддя практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Крім того, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України і приходить до висновку по необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів

Згідно п.2 ч.4 ст. 183 КПК України - слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини

Враховуючі, що ОСОБА_4 обвинувачується в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, з хуліганських мотивів, а саме у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, тому слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при продовженні запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 179, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючого в державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор», на строк 60 днів.

Строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , рахувати з 17.05.2023 року по 15.07.2023 року включно.

Утримувати обвинуваченого ОСОБА_4 в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її оголошення безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду, а особою, що перебуває під вартою в той же строк з дня отримання копії ухвали в повному обсязі.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 22 травня 2023 року о 14 годині 10 хвилин в залі судових засідань Козелецького районного суду Чернігівської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1