ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/3535/23 Провадження 1-кс/636/612/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2023 місто Чугуїв

Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні за №0000730 від «04» липня 2023 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчим відділом ВП №1 Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000730 від «04» липня 2023 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.07.2023 до Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 16.06.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа шляхом пошкодження вікна, проникла до будинку заявника та здійснила крадіжку майна, а саме: чотири бухти кабелів мідних ВВГ-П, 17 метрів кабелю мідного ПВС та іншого обладнання.

Відомості про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесені слідчим СВ Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області, до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2023 за № 0000730 за попередньою кваліфікацією ч. 4 ст. 185 КК України.

20 липня 2023 року в період часу з 09 годин 24 хвилин до 09 годин 57 хвилин, після надання добровільного доступу на проведення огляду та слідчих дій, за участі двох понятих у встановленому законом порядку було проведено огляд місця події, а саме двору домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , в ході чого виявлено жмут мідного дроту загальною вагою 2 кілограми 200 грам.

Власник домоволодіння ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає: АДРЕСА_2 , пояснив, що він являється пенсіонером та приватним підприємцем ФОП « ОСОБА_5 », приймає макулатуру і тару з-під різних видів напоїв, має ваги «НЦ-20». 17.06.2023 до ОСОБА_5 прийшов місцевий мешканець ОСОБА_6 та продав йому жмут мідного дроту для власних потреб, загальну вагу якого він точно не пам`ятає, оскільки частину він використав в господарстві.

Огляд місця події проводив слідчий СВ Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 .

20.07.2023 року було винесено постанову про визнання речовими доказами.

Вищевказаний предмет відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме є предметом кримінального правопорушення, тобто предметом злочину, у зв`язку з чим існують підстави для його арешту з метою збереження, як доказу вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор надав заяву, в якій просив розглядати справу без її участі, клопотання підтримав.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, встановила такі обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України установлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до змісту частин 2, 4 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено підставу накладення арешту, яка полягає у необхідності збереження речових доказів і проведення судових експертиз, наявність достатніх підстав вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність вагомих ризиків його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та вважає, що арешт указаних предметів не призведе до порушення інтересів інших осіб.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173,175, 309, 310, 369-372, 376, 392, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні за №0000730 від «04» липня 2023 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000730 від «04» липня 2023 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на вилучене 20.07.2023, під час проведення оглядів місця події за адресою: АДРЕСА_2 , наступне майно: саме жмут мідного дроту загальною вагою 2 кілограма 200 грам, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала прокурора судді не набрала законної сили.

Слідчий суддя ОСОБА_1