Справа № 308/9363/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання старшого слідчого в ОСВ слідчого управління ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_7 , про обрання відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця Закарпатської області, м. Хуст, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , з вищою освітою, на утриманні троє дітей, зареєстрованого як фізична - особа підприємець, раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування стороною обвинувачення клопотання про застосування запобіжного заходу.

14 червня 2023 року старший слідчий в ОСВ слідчого управління ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_8 за погодженням з прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В рамках даного клопотання слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 терміном на шістдесят днів.

14.06.2023 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме: в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництво такими діями, сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, вчинене з корисливих мотивів.

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими слідчому судді, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Позиції учасників судового засідання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, зауваживши на наявність ризиків, зокрема можливості підозрюваного ухилятися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків кримінальному провадженні, в тому числі на дружину ОСОБА_9 ; перешкоджати кримінальному провадженню; вчиняти інше кримінальне правопорушення, продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється. Просив долучити до матеріалів клопотання наступні документи, а саме: протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 14.06.2023 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 14.06.2023 року; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 14.06.2023 року; протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контролю особи від 08.06.2023 року; протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контролю особи від 08.06.2023 року; протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контролю особи від 08.06.2023 року; протокол обшуку від 14.06.2023 року.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти клопотання, вказав про необґрунтованість повідомленої підозри; надані слідчим матеріали містять суттєві неточності та помилки. Ризики є необґрунтовані. Стороною обвинувачення не обґрунтовано факт неможливості обрання іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Просив обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а якщо слідчий суддя прийде до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив визначити розмір застави в межах, визначених ч.2 ст.183 КПК України. Просив долучити до матеріалів клопотання характеризуючи документи щодо його підзахисного, а саме: копію посвідчення батьків багатодітної сім' серії НОМЕР_1 .

Підозрюваний в судовому засіданні відмовився на підставі ст.63 Конституції України від дачі показів стосовно обставин інкримінованого йому кримінального правопорушення. Щодо клопотання про застосування запобіжного заходу, просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Стосовно свого майнового стану пояснив, що володіє земельною ділянкою в Ужгородському районі, двома автомобілями марки «Мерседес» і «БМВ», дружина користується автомобілем «Тойота», дитина навчається за кордоном в Чеській республіці, на утримання дитини витрачає приблизно 1 тис. Євро на місяць. Також пояснив, що має паспорт громадянина Угорщини, періодично виїжджає за кордон.

Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Висновки слідчого судді.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000067, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.04.2023, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.04.2023 року.

Підставою внесення зазначених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що: «гр. ОСОБА_11 за попередньою змовою з іншими невстановленими на даний час службовими особами митної служби та ДПС України з корисливих мотивів, організовує незаконне переправлення осіб призовного віку через державний кордон України через пункт пропуску».

14 червня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме: в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництво такими діями, сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, вчинене з корисливих мотивів.

Обставини кримінального правопорушення та причетність громадянина ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення, обґрунтованість підозри підтверджується:

- протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_12 від 06.06.2023 року, в якому свідок повідомив, що 06.06.2023 року біля 14 год. 30 хв. приїхав до готельного комплексу «Золота гора», де разом зі своєю дівчиною ОСОБА_13 поселився в одному з номерів готелю; після чого по номеру телефону НОМЕР_2 набрав раніше відому йому особу ОСОБА_4 , з яким домовився про зустріч з метою з`ясування умов перетину кордону України без належних на то документів за його сприяння; 06.06.2023 року о 18 год. 10 хв. ОСОБА_4 під`їхав до готельного комплексу «Золота гора» на автомобілі марки «Toyota», моделі «Highlаnder», д.н.з. НОМЕР_3 , синього кольору, 2022 року випуску, після чого повідомив що для того, щоб він перетнув незаконно Державний кордон України, йому потрібно буде за вказівками ОСОБА_4 через меcенджер «WhatsApp» прибути до вказаного ним місця та слідувати вказівкам тієї людини, яка буде за кермом автомобіля та перевезе його через Державний кордон України без відміток у паспортному документі та реєстрації у відповідних базах даних, після чого при в`їзді у Європейську країну він буде заїжджати офіційно по паспорту. За вказану послугу ОСОБА_4 сказав, що потрібно буде віддати йому або його людині, яка буде за кермом, кошти в обсязі 7000 доларів США. Крім цього вказав, що на вигляд ОСОБА_4 має приблизно 45 років, повнуватий, обличчя круглої форми, лисуватий, з невеликою щетиною;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 07.06.2023, згідно з яким свідок ОСОБА_12 з чотирьох представлених на фотознімках особах впізнав на фотознімку № 2 ОСОБА_4 за наступними ознаками: риси обличчя, волосся.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 13.06.2023 року, в якому свідок повідомила, що 06.06.2023 року разом зі ОСОБА_12 зняли номер для проживання в готелі «Золота гора», де біля 18 год. 00 хв., до готелю під`їхав автомобіль марки «Toyota», моделі «Highlаnder», д.н.з. НОМЕР_3 , темно-синього кольору, після чого разом з ОСОБА_14 вони сіли у вказаний автомобіль, за кермом автомобіля перебував чоловік трохи більше 40 років, повнуватий, обличчя круглої форми, лисий. Під час розмови ОСОБА_4 повідомив, що для того що ОСОБА_14 перетнув незаконно державний кордон України йому потрібно йому віддати 7000 доларів США, однак сказав щоб гроші вона передала йому або його людині, після того як ОСОБА_14 перетне кордон; 13.06.2023 року ОСОБА_14 перетнув кордон, після чого вона зателефонувала ОСОБА_15 , який повідомив їй, що грошові кошти потрібно передати його дружині ОСОБА_16 , зустрівшись з останньою біля супермаркету «АТБ», під`їхала дружина ОСОБА_17 , на автомобіля «Мазда» червоного кольору типу джип, якій свідок передала 6000 доларів США купюрами по 100 доларів США;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 13.06.2023, згідно з яким свідок ОСОБА_13 з чотирьох представлених на фотознімках особах впізнала на фотознімку № 4 особу ОСОБА_15 як такого, який ввечері 06.06.2023 року приїздив до готелю «Золота гора» для того, щоб розповісти деталі організації виїзду за кордон ОСОБА_18 за грошові кошти, за наступними ознаками: риси обличчя;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 14.06.2023 року;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контролю особи від 08.06.2023 року;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контролю особи від 08.06.2023 року;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контролю особи від 08.06.2023 року;

- протоколлм обшуку від 14.06.2023 року, який проведено 14.06.2023 року в період часу з 06 год. 09 хв. по 09 год. 49 хв. старшим слідчим в ОСВ СУ ГУНП в Закарпатській області майором поліції ОСОБА_8 на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.06.2023 року, в присутності понятих ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , за участю ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 .

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя вважає передчасними, оскільки на теперішній час здійснюється досудове розслідування зазначеного кримінального провадження, проводяться слідчі та інші процесуальні дії для встановлення обставин події, проте зібрані на даний час по кримінальному провадженню докази є достатніми для висновку поза розумним сумнівом про наявність на теперішній час обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Інші доводи сторони захисту щодо неточностей та помилок в матеріалах, наданих слідчим, є непереконливими, оскільки аналізуючи надані матеріали у сукупності та співставляючи їх з встановленим перебігом подій імовірного вчиненого злочину, слідчий суддя вважає, що висунуті стороною обвинувачення версії та твердження дійсно є обґрунтованими.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування, суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, зокрема шляхом погоджень показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Так, у своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України. Санкція статті відносить інкриміноване кримінальне правопорушення до тяжких. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).

Слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину у сфері недоторканості державних кордонів, який вчинено в умовах воєнного стану, тобто особа використала найбільш несприятливий для країни час, тяжкі обставини та умови, в яких опинилося суспільство, що свідчить про підвищений рівень суспільної небезпеки вчиненого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення; бере до уваги те, що ОСОБА_4 являється біпатридом, має громадянство України та Угорщини, періодично виїжджає за кордон; один з членів його сім`ї перебуває за кордоном, що свідчить про наявність та можливість підозрюваного проживання за кордоном; майновий стан підозрюваного, який має у власності нерухоме майно та автомобілі, під час обшуку в житловому приміщенні ОСОБА_4 знайдена значна сума грошових коштів, які на переконання слідчого судді, є достатніми для фінансового забезпечення підозрюваного під час можливого його переховування; а тому слідчий суддя приходить до висновку, що наведені вище обставини є передумовами та можливістю для втечі підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя, беручи до уваги обставини вчиненого правопорушення, враховуючи, що докази по кримінальному провадженню в повному обсязі не зібрано, вважає, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може впливати на свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 з метою дачі, зміни показань на його користь, а це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показань або відмови від надання таких.

Крім того, при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане в сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обранні слідчим суддею іншого, більш м`якого запобіжного заходу, відмінного від тримання під вартою, підозрюваний отримає можливість впливати на свідків у даному кримінальному провадженні особисто, за допомогою мобільного зв`язку та мережі «Інтернет», чого він буде позбавлений, перебуваючи в умовах слідчого ізолятора.

Ризик того, що підозрюваним можуть бути сховані чи знищені речі, зокрема документи осіб, які перетинали державний кордон України, аудіо-, відео фіксація на пунктах пропуску, слідчий суддя вважає частково обґрунтованим в частині існування можливості підозрюваного знищити документи осіб, які перетинали державний кордон України. Щодо можливості знищити аудіо-, відео фіксацію на пунктах пропуску, то слідчий суддя переконаний, що ОСОБА_4 доступу до комп`ютерної техніки, за допомогою якої здійснювалася аудіо-, відео фіксація на цих пунктах пропуску, не має.

Також, ОСОБА_4 має у власності об`єкт нерухомості, транспортні засобу, а тому, усвідомлюючи ризик їх втратити у зв`язку з можливою конфіскацією, може вдатися до спроб відчуження чи переоформлення нерухомого та рухомого майна на третіх осіб, що унеможливить в подальшому досягнення такої цілі кримінального провадження, як забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання, а тому ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином слідчий суддя вважає обґрунтованим.

В частині існування ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя бере до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, його специфіку, те що підозрюваний підозрюється у вчинені злочину з корисливих мотивів, що вказує на той факт, що саме вказана діяльність є тією діяльністю, яка ймовірно приносила незаконний дохід підозрюваному, у зв`язку з чим існує ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу аніж тримання під вартою буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків. Слідчий суддя ґрунтує свої твердження на підставі сукупного аналізу як і обставин можливого вчинення кримінального правопорушення, так і зазначених відомостей, що характеризують особу підозрюваного, якому інкримінується вчинення кримінального правопорушення під час дії режиму воєнного стану, що є в умовах, в якому опинилося суспільство, особливим цинізмом.

Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, однозначно дозволить підозрюваному впливати на особу ОСОБА_21 , з якою ОСОБА_4 проживає однією сім`єю. Також домашній арешт пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, що може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі. Застосування запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки є неможливим з огляду на м`якість, а також з огляду на те, що виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_4 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

Таким чином, зважаючи на доволі високі встановлені при розгляді клопотання ризики, з урахуванням особистих характеристик підозрюваного, слідчий суддя приходить висновку, що до ОСОБА_4 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

В частині доводів сторони захисту щодо наявності у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, а саме те, що підозрюваний проживає являється багатодітним батьком трьох дітей, проживає разом з сім`єю, зареєстрований як фізична - особа підприємець, слідчий суддя зазначає, що вказані обставини жодним чином не стали для підозрюваного тим стримуючим фактором, який би запобіг ймовірному вчиненню підозрюваним вищезазначеного кримінального правопорушення, а тому з огляду на встановлені в судовому засіданні ризики та обставини інкримінованих підозрюваному дій, слідчий суддя в цілому вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідатиме потребам, меті та завданням відповідного запобіжного заходу.

Об`єктивних медичних висновків щодо неможливості тримання ОСОБА_4 в умовах ізоляції слідчому судді стороною захисту не надано.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_4 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.

Таким чином, за наведених вище обставин, слідчий суддя вважає за доцільне обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів.

Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_4 розміру застави.

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Санкція ч. 3 ст. 332 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з конфіскацією майна, зазначене кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких. Частиною 5 статті 182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно абзацу 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

З огляду на відсутність достеменних даних щодо майнового стану підозрюваного, ґрунтуючись на вагомості доказів наданих стороною обвинувачення, які підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України, та п`ятьох ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , корисливий характер даного кримінального правопорушення, сучасні реалії в Україні /умови збройної агресії проти України та тимчасової окупації частини території України/, які зумовлюють публічний (суспільний) інтерес до злочинів у сфері недоторканості державних кордонів, розмір грошових коштів, які підозрюваний ОСОБА_4 ймовірно мав намір отримати за організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України /6 000,00 тисяч доларів США, що по курсу НБУ станом на 13.06.2023 становило 219 411,60 гривень/, оцінюючи майновий стан підозрюваного, який має у власності нерухоме майно та декілька автомобілів, під час обшуку в житловому приміщенні ОСОБА_4 знайдена значна сума грошових коштів, а тому слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у вигляді 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме вказаний розмір застави (який в два рази перевищує максимальний розмір застави, визначений п.2 ч.5 ст. 182 КПК України) здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків у випадку її внесення.

Ця сума застави не порушує принцип пропорційності, проте вона є значною; та значно меншою, ніж сума грошових коштів, вилучена у ОСОБА_4 під час обшуку, а тому, на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_4 відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу; не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає Закарпатська область, Ужгородський район без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; не спілкуватися із свідками у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, а саме: до 12 серпня 2023 року.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, в розмірі 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 429 440 (чотириста двадцять дев`ять чотириста сорок гривень ) гривень.

У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає Закарпатська область, Ужгородський район без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не спілкуватися із свідками у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 12 серпня 2023 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання вищевказаних обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Зобов`язати прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_7 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_4 про тримання під вартою останнього.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконання після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_22