Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 686/1881/23
Провадження № 1-кс/689/45/23
УХВАЛА

18.05.2023 року смт. Ярмолинці

Слідчий суддя Ярмолинецького районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся зі скаргою на бездіяльність слідчого Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Скаргу обґрунтовує тим, що будучи журналістом Національної спілки журналістів України, 16.12.2022 р. близько 12:00 год. він прибув до приміщення Хмельницького міськрайонного суду, який розглядав справу щодо ДП «Хмельницький» для висвітлення судового засідання. Проте, під час розгляду справи у відкритому судовому засіданні суддя ОСОБА_4 заборонив йому користуватися портативними засобами для здійснення відео зйомки, а коли ОСОБА_3 проігнорував дану заборону, суддя викликав працівників Служби судової охорони, які попросили його покинути дане судове засідання. Такі дії ОСОБА_3 вважає незаконними. У подальшому, 11.01.2023 р. близько 14:00 год. він знову прибув до приміщення Хмельницького міськрайонного суду для висвітлення судового засідання у справі щодо ДП «Хмельницький», проте суддя ОСОБА_4 знову заборонив використовувати портативні засоби для здійснення фото та відео зйомки. 11.01.2023 р. ОСОБА_3 звертався із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 171 КК України (перешкоджання законній професійній діяльності журналістів), однак, такі відомості не були внесені до ЄРДР.

В судовому засіданні скаржник скаргу підтримав. Ствердив, що він має посвідчення Національної спілки журналістів, однак не є штатним працівником жодного засобу масової інформації, діючи в мережі Інтернет як блогер. Вибір резонансних справ він здійснює шляхом вивчення сайту Хмельницького міськрайонного суду. Впродовж 2022 2023 р.р. він здійснював висвітлення ходу судових засідань лише у справах, пов`язаних із кримінальним провадженням відносно нього особисто та у справах ДП «Хмельницький», представленого ОСОБА_5 .. Суддя ОСОБА_4 близько 6 років тому приймав рішення у справі, які стосувались інтересів ОСОБА_3 , однак це не було критерієм вибору справи, які намагався висвітлити скаржник. Посилається на те, що він, як журналіст, має право фіксувати хід судового засідання портативним засобом відеозапису, у чому йому було незаконно відмовлено.

У судове засідання слідчий Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. На адресу суду було надіслано матеріали перевірки за зверненням ОСОБА_3 з яких вбачається, що ознак кримінального правопорушення виявлено не було, а тому відомості до ЄРДР не вносились.

Розглянувши матеріали справи, слідчий суддя прийшов до висновку, що скаргу слід задовольнити частково.

Скаржник покликається на те, що достовірно розуміючи, що він є журналістом, та бажаючи перешкодити його професійній діяльності, 16.12.2022 р. суддя Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_4 надав усну вказівку працівникам Служби судової охорони видалити скаржника із зали суду за відмову припинити здійснення фотозйомки, відео- і аудіо запису відкритого судового засідання. 11.01.2023 р. він звертався із заявою про вчинення кримінального правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.3 ст.171 КК України. Однак, через декілька днів йому стало відомо, що відповідно до рапорту слідчого від 07.02.2023 р., такі відомості не були внесені до ЄРДР.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

КПК України передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, що слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Тому, посилання скаржника на порушення ст. 214 КПК України не заслуговують на увагу, оскільки не кожне звернення містить відомості, що підлягають внесенню до ЄРДР.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, суд також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 30.09.2021 р. у справі №556/450/18, відповідно до якого підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР. Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому, коли необхідно було перевірити заяву або повідомлення про злочин до порушення справи, така перевірка здійснювалася в строк не більше десяти днів шляхом відібрання пояснень від окремих громадян чи посадових осіб або витребування необхідних документів. Таким чином, на думку суддів Верховного Суду України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування. Аналогічний висновок зробила Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження від 01.07.2013 р..

Слідчий суддя при розгляді даної справи не уповноважений підміняти повноваження органу досудового розслідування та робити висновки щодо наявності чи відсутності в поведінці певних осіб ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ЦПК України, КАС України, розгляд справ проводиться відкрито, крім випадків установлених процесуальним законом, а тому учасники судового процесу та інші особи, присутні на відкритому судовому засіданні, можуть використовувати портативні аудіо технічні засоби, проте з певними обмеженнями, до яких відноситься наявність дозволу суду та дотримання порядку встановленого відповідним процесуальним кодексом. Одночасно, суд може видалити із зали судового засідання осіб, які перешкоджають веденню судового засідання, здійсненню прав або виконанню обов`язків учасників судового процесу або судді, порушують громадський порядок в залі судового засідання, оскільки проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

Правові висновки щодо відповідальності судді чи суду викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.06.2018 р. у справі №454/143/17-ц, від 21.11.2018 р. у справі №757/43355/16-ц, від 29.05.2019 р. у справі №489/5045/18, від 20.11.2019 р. у справі №454/3208/16-ц.

Слідчими Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області в ході проведення перевірки не було встановлено інформації щодо можливих протиправних дій працівників Хмельницького міськрайонного суду та Служби судової охорони у сфері службової та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг, що вбачається з листа на ім`я скаржника від 08.02.2023 р. №672/121/119/04-2023.

Водночас, дослідивши матеріали перевірки №513-23, слідчий суддя встановив, що такий висновок органу досудового розслідування ґрунтується лише на двох документах: протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію і поясненнях скаржника від 11.01.2023 р..

В ході розгляду скарги слідчим суддею, скаржник подав ряд матеріалів, які не були предметом дослідження органом досудового розслідування при розгляді звернення скаржника: відеозаписи, протоколи судових засідань тощо. Зазначене свідчить, що висновок органу досудового розслідування про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР був зроблений завчасно, без дослідження відповідних матеріалів.

Рішення щодо можливого підтвердження (непідтвердження) цими матеріалами у їх сукупності ймовірної наявності підстав для внесення відомостей до ЄРДР належить до компетенції органу досудового розслідування.

Відповідно до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора може бути постановлена ухвала про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію або відмову у задоволенні скарги. За вказаних обставин, скарга підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 91, 92, 284, 303-307 КПК України, -

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати слідчого Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області повторно розглянути звернення ОСОБА_3 , що міститься у протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 11.01.2023 р. (матеріали перевірки №513-23).

В частині решти вимог відмовити.

Ухвала відповідно до вимог ч. 3 ст. 307 КПК України є остаточною та оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1