Справа № 303/3211/23
Провадження № 1-кс/303/901/23
У Х В А Л А

06 липня 2023 року м. Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю: прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , «погоджене» прокурором Мукачівської окружної прокуратури, ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження №0000461, внесеного до ЄРДР 11.04.2023 року, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.194 КК України,

у с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. У випадку внесення застави, визначеною ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10 травня 2023 року, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

В обґрунтування клопотання зазначено, «у провадженні слідчого відділу Мукачівського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного «11» квітня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000461 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст.194 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 11.04.2023, близько 10 години у ОСОБА_4 , виник умисел направлений на умисне пошкодження чужого рухомого майна, а саме автомобіля марки MERCEDES-BENZGLS 350 сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_8 шляхом підпалу.

Реалізовуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер та наслідки своїх дій у вигляді пошкодження чужого майна та бажаючи їх настання, шляхом вільного доступу пройшов на територію дворогосподарства готелю Альфа, що по вул. Данила Галицького, 74, де знаходився припаркований автомобіль марки MERCEDES-BENZGLS 350 сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , розлив на переднє ліве колесо вказаного автомобіля заздалегідь приготовані нафтопродукти та здійснив підпал, в результаті чого було пошкоджено майно на суму 2548929 гривень.

Дії, ОСОБА_4 , кваліфіковано як кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч. 2 ст. 194 КК України умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

В ході проведення досудового розслідування даного кримінального правопорушення 12.04.2023 р. в якості свідка було допитано гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який повідомив наступне, що 11 квітня 2023 року близько 09 годин 30 хвилин перебував на автобусній зупинці та очікував маршрутне таксі. В той час біля нього на відстані одного метра пройшла невідома йому особа, чоловічої статі та зайшла на територію готельного комплексу «Альфа» та близько за 2 хвилини вибігає з даного комплексу, перебігає дорогу та сідає в автомобіль чорного, після чого почув хлопок. З свідком ОСОБА_9 проведено пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, під час якого свідок впізнав гр. ОСОБА_4 .

Крім цього, 12.04.2023 р. в якості свідка було допитано гр. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який повідомив наступне, що 11 квітня 2023 року близько 10 годин 00 хвилин йшов в магазин «Алма», який розташований по вул. Д.Галицького в м. Мукачеві. Рухаючись з дому до вище вказаного магазину біля будинків №45 та №47 по вул. Д.Галицького, побачив як зупинився автомобіль чорного кольору, марки «Фольцваген», з даного автомобіля, а саме з переднього пасажирського сидіння вийшла невідома особа чоловічої статті, підійшла до капоту і хотіла змінити номерні знаки на автомобілі, але водій вище вказаного автомобіль щось вигукнув і дана особа сіла назад до автомобіля. З свідком ОСОБА_11 проведено пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, під час якого свідок впізнав гр. ОСОБА_4

11 квітня 2023 р. в період часу з 21 годин 56 хвилин по 23 годин 33 хвилин, було проведенообшуку квартири АДРЕСА_1 , під час якого, працівниками поліції було виявлено та вилучено: дві пари кросівок NIKE, які упаковано в спец пакет НПУ WAR 175 5453, дві пари кросівок PUMA, які упаковано в спец пакет НПУ WAR 175 5451, пару кросівок CalvinKlein упаковано в спец пакет НПУ WAR 175 5454, з кімнати першого поверху вилучено спортивні штани з маркуванням PUMA, які опечатано в спец пакет НПУ СУ ВУМ 2011295, з кімнати другого поверху по ходу обшуку №1 вилучено штани чорного кольору з маркуванням логотипа PUMA, які опечатано в спец пакет НПУ СУ ВУМ 2011096, з кімнати другого поверху по ходу обшуку №1 вилучено куртку зеленого кольору на лівому рукаві надпис WATERREPELLENTOUTDOORGEAR, яку опечатано в спец пакет НПУ WAR 175 5455.

21 квітня 2023 року слідчим СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області було винесено постанову про призначення експертизи нафтопродуктів та пально-мастильних матеріалів по об`єктам, які були виявлені та вилучені в ході проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 . Згідно висновку експерта від 29.05.2023 р. № СЕ-19/107-23/4753-ФХД встановлено, що на наданій на дослідження пари кросівок CalvinKlein виявлено слідові нашарування зміненого світлого нафтопродукту. Крім цього на наданій на дослідження курці, зеленого кольору на лівому рукаві надпис WATERREPELLENTOUTDOORGEAR, виявлено слідові нашарування зміненого світлого нафтопродукту.

13.04.2023 ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, тобто - умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

Під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_4 свою вину не визнав, від показів в силу ст. 63 Конституції України відмовився.

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець м. Мукачево, зареєстрований АДРЕСА_2 та мешканець АДРЕСА_3 , українець, із вищою освітою, одружений, не працюючий, не судимий.

13.04.2023 року Мукачівським міськрайонним судом відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю із покладеними обов`язками:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- у період часу з 20 годин 00 хвилин вечора 08 годин 00 хвилин ранку, не залишати місце фактичного проживання, а саме: АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

- утримуватись від спілкування з свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні.

10.05.2023 року Закарпатським апеляційним судом відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначено заставою в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, з покладенням в разі внесення застави наступних обов`язків;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого прокурора та суду;

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який, відповідно до ч. 2 ст. 194 КК України передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Постановою керівника Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_12 від 06.06.2023 продовжено строк досудового розслідування по даному кримінальному провадженню до трьох місяців тобто до 13.07.2023.

07.06.2023 року Мукачівським міськрайонним судом відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування з визначено заставою в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, з покладенням в разі внесення застави наступних обов`язків:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Водночас, з об`єктивних причин досудове розслідування, через його особливу складність, неможливо закінчити у строк у зв`язку з тим, що у рамках досудового розслідування кримінального провадження необхідно долучити висновки пожежо-технічної експертизи, комплексної судової молекулярно-генетичної та експертизи нафтопродуктів й паливо-мастильних матеріалів, судової фототехнічної експертизи, ряду молекулярно-генетичних експертиз, а також долучити розсекреченні матеріали протоколів негласних слідчих (розшукових) дій, виконати вимоги ч. 3 та ч. 4 ст. 290 КПК України, а також виконати інші необхідні слідчі дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

Після отримання висновків експертиз, розсекречення матеріалів і в залежності від відображених у них даних, необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема ознайомити підозрюваного та його захисника з матеріалами кримінального провадження, оголосити йому змінену кінцеву підозру, виконати вимоги ст.290 чи Глави 39 КПК України тощо.

Для виконання вищезазначених слідчих та процесуальних дій необхідний строк більший, ніж три місяці.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України, викладено обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність декількох ризиків, передбачених у п.1, п.2 п.3 та п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_4 перебуваючи на волі, може:

- переховуватися від органу досудового слідства, зокрема це підтверджується тим, що він вчинив тяжкий злочин, а тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Зокрема, ОСОБА_4 може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, вчиняти погрози, умовляння до свідків даного кримінального правопорушення, оскільки останній знаючи, які склалися для нього обставини та до чого вони можуть призвести, з метою уникнення покарання може відшукати свідків даної події, чинити на них психологічний або фізичний вплив з метою примусити їх до зміни або відмови від своїх показів, а також схиляти свідків, до дачі неправдивих показань про вчинення останньою кримінального правопорушення, мотивуючи тим, що їхні покази зможуть призвести до притягнення її до кримінальної відповідальності, що в сукупності унеможливить повноту, всебічність та неупередженість при розслідуванні даного кримінального провадження;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вищенаведене не дає підстав органу досудового розслідування звертатися до суду із більш м`яким запобіжним заходом відносно підозрюваного ОСОБА_4 так як вони не забезпечать виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 варто врахувати положення рішення Європейського суду з прав людини у справі Фераро-Браво проти Італії від 14.03.1984, де, серед іншого зазначено, що затримання і тримання під вартою особи під вартою, безумовно, допустимі не тільки у випадках доведеності факту вчинення злочину і його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою попереднього розслідування, досягнення мети якого служить тримання під вартою.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, можуть бути покладенні на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Згідно ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При вирішенні питання про продовження строку цього запобіжного заходу слід врахувати, що обставини, які мали місце при застосуванні запобіжного заходу 10.05.2023, судом були належно оцінені та враховані, а ризики, передбачені п.1, п.2 п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, визнані обґрунтованими внаслідок чого до нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На даний час вказані ризики існувати не перестали та виправдовують подальше застосування до підозрюваного тримання під вартою.»

у провадженні слідчого відділу Мукачівського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного «11» квітня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000461 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст.194 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 11.04.2023, близько 10 години у ОСОБА_4 , виник умисел направлений на умисне пошкодження чужого рухомого майна, а саме автомобіля марки MERCEDES-BENZGLS 350 сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_13 шляхом підпалу. Реалізовуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер та наслідки своїх дій у вигляді пошкодження чужого майна та бажаючи їх настання, шляхом вільного доступу пройшов на територію дворогосподарства готелю Альфа, що по вул. Данила Галицького, 74, де знаходився припаркований автомобіль марки MERCEDES-BENZGLS 350 сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , розлив на переднє ліве колесо вказаного автомобіля заздалегідь приготовані нафтопродукти та здійснив підпал, в результаті чого було пошкоджено майно на суму 2548929 гривень.

Дії, ОСОБА_4 , кваліфіковано як кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч. 2 ст. 194 КК України умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

13.04.2023 ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, тобто - умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу. Під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_4 свою вину не визнав, від показів в силу ст. 63 Конституції України відмовився.

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець м. Мукачево, зареєстрований АДРЕСА_2 та мешканець АДРЕСА_3 , українець, із середньою освітою, одружений, не працюючий, відповідно до ст.89 КК України не судимий.

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який, відповідно до ч. 2 ст. 194 КК України передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.».

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з наведених в ньому підстав.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення клопотання продовження запобіжного заходу, однак вважає, що визначений апеляційним судом розмір застави 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720,00 гривень, є завідомо непомірним для її підзахисного, що перетворює начебто альтернативний запобіжний захід у безальтернативне тримання під вартою. Зазначає, що при визначенні розміру застави та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в порушення положень ч.4 ст.182 КПК України, судом не було перевірено, чи не є він завідомо непомірний для підозрюваного, не враховано обставини, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які на думку органу досудового розслідування існують.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, докази сторони захисту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.194 КК України, умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, який відповідно до ст.. 12 КК України є тяжким злочином, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від 3-х до 10-ти років.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2023 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11.06.2023 із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720,00 гривень та покладено обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.06.2023 підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу до 13.07.2023 року.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000461, внесеного до ЄРДР 11.04.2023 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.194 КК України, ухвалою слідчого судді Мукачівського міськррайонного суду Закарпатської області від 06.07.2023 року, продовжено до 6-ти місяців, тобто до 13.10.2023року.

Згідно із ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

З огляду на приписи ч.4 ст.199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання особи під вартою згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу, однак з урахуванням додаткових відомостей і спливу строку досудового розслідування.

Загальні підстави і порядок застосування запобіжного заходу визначені у ст. 194 КПК України, конструкція якої передбачає три рівня дослідження слідчим суддею обставин (фактів):

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.194 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .

Вивчивши у судовому засіданні матеріали, слідчим суддею встановлено, що слідчим вручалося письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у день складання підозри та у присутності захисника адвоката ОСОБА_5 . Тому, слідчим суддею не встановлено факт порушень вимог законодавства з боку слідчого та прокурора при здійсненні вказаного повідомлення про підозру.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені відомості, надані сторонами, зокрема: протоколи допиту потерпілого та свідків; протоколи пред`явлення особи для впізнання по фотознімкам, протокол обшуку; висновок судової експертизи нафтопродуктів та паливно-мастильних матеріалів № СЕ-19/107-23/4753-ФХД від 29.05.2023 р., постанови про призначення ряду інших судових експертиз, які перебувають у провадженні експертних установ, та інші матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Досліджені відомості переконують слідчого суддю в тому, що підозрюваний міг вчинити кримінальне правопорушення, отже на даному етапі підозра є обґрунтованою. Разом з тим, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Щодо ризиків кримінального провадження, то прокурор зазначає про ризик переховування від органу досудового розслідування, знищення або спотворення будь-яких речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що ризики, які існували на час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати.

Так, наразі обґрунтованими є ризик переховування, оскільки очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження строку запобіжного заходу враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , у сукупності з іншими обставинами.

Слідчий суддя також враховує також вік підозрюваного, обставини, що характеризують особу підозрюваного, що ОСОБА_4 , який має визначене місце проживання та реєстрації, одружений, має на утриманні та вихованні двох малолітніх дітей, раніше судимий, а також спосіб його життя та поведінку, які на думку суду, не є достатнім стримуючим фактором для запобігання зазначеного ризику.

Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, подальше застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим. «Суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування» (рішення ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Разом з тим, у даному кримінальному провадженні існує обґрунтована підозра, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 194 КК України, можливо скоїв підозрюваний ОСОБА_4 та ст. 182 КПК України наполягає на тому, що застава не може бути завідомо непомірною для нього.

Згідно положень ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Так при визначенні розміру застави, слідчий суддя зважає не лише на обсяг повідомленої підозри, а виходить і з тих позицій Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення «Гафа проти Мальти»).

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Як встановлено слідчим суддею в судовому засіданні, наданими стороною захисту доказами та показами свідка ОСОБА_14 , яка пояснила, що вони з ОСОБА_4 одружені, виховують двоє малолітніх дітей, у власності нерухомого та рухомого майна не має, сім`я проживає в орендованій квартирі, вона не працює, бо займається вихованням малолітніх доньок, одна з яких потребує особливої уваги через вроджені вади, один раз в тиждень підробляє обслуговуючи банкети на замовлення, ОСОБА_4 тимчасово не працює, займається тимчасовими підробітками.. Згідно заяви ОСОБА_15 , поданої суду захисником підозрюваного, ОСОБА_15 , 1957 р. н., є пенсіонером, який працює на посаді водія-далекобійника, має стабільний розмір доходу, вони з дружиною пенсіонеркою, мають певні заощадження і готові внести заставу за сина, тому бажає виступити заставодавцем за сина, який утримується під вартою, однак визначена застава в сумі 214 720,00 гривень є непомірною для їх сім`ї.

Рішення про суму застави має прийматися з урахуванням обставин обвинуваченого та його майна (рішення «Маргаретич проти Хорватії»).

З огляду на мету застави, головним критерієм, за яким має бути визначений розмір застави, є його достатність для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків. Саме така позиція міститься в рішеннях Європейського суду з прав людини.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має буті враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого».

Частина 4 ст. 182 КПК України визначає, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути явно непомірним для нього.

У цьому контексті помірність розміру застави не означає її відповідність вартості усіх активів підозрюваного.

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 у справі «Єпорронг та Льон рот проти Швеції»).

Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти.

Таке співвідношення неможливе у ситуації коли для внесення застави підозрюваний вимушений (1) продавати свою нерухомість або інше майно; (2) отримувати кредитні кошти під заставу або інше забезпечення; (3) зупиняти або закривати бізнес; (4) істотним чином змінювати свій спосіб життя.

Отже, з урахуванням особи підозрюваного ОСОБА_4 , його майнового стану та майнового стану його сім`ї, кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, який відносяться до категорії тяжких злочинів, виходячи із засад розумності, пропорційності та співмірності, враховуючи рішення ЄСПЛ та положення ст. 183 КПК України, а саме те, що визначення розміру застави є правом слідчого судді, слідчий суддя вважає за доцільне зменшити розмір застави, визначений, підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000461, внесеному до ЄРДР 11.04.2023 року, ухвалою колегії суддів Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2023 року, з 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень до 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, оскільки визначення застави саме в такому розмірі, не буде завідомо непомірним для підозрюваного та його сім`ї, буде достатньою мірою гарантувати належну процесуальну поведінку останнього та виконання ним покладених на нього обов`язків, також враховуючи вагомість ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, і може гарантувати, виконання підозрюваним покладених на нього певних процесуальних обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України. Термін покладених обов`язків у разі внесення застави слід визначити до двох місяців.

При цьому, слідчий суддя враховує вимоги ч. 3 ст. 197 КПК України, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку передбаченому цим Кодексом. Строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено відповідно до ухвали слідчого судді від 06.07.2023 року, до 13 жовтня 2023 року.

Керуючись: ст. 176-178,182,183,193,194,196,198,376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.194 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000461 від 11.04.2023 року - задоволити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Строк дії ухвали про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_4 , під вартою визначити до 03 вересня 2023 року, включно.

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зменшення розміру застави, визначеної ухвалою колегії суддів Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2023 року, як альтернативного запобіжного заходу при застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задоволити.

Зменшити розмір застави, визначений, підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000461, внесеному до ЄРДР 11.04.2023 року, ухвалою колегії суддів Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2023 року, з 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень до 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень.

Визначений ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід - застава в розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: ТУ ДСА України в Закарпатській області, код отримувача: , банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, МФО отримувача 820172, рахунок отримувача: UA 0018501, призначення платежу - застава за підозрюваного).

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, в разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк два місяці, наступні обов`язки:

1. прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю.

2. не відлучатися з м. Мукачево та Мукачівського району без дозволу слідчого, прокурора та суду.

3. повідомлятислідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та /або роботи.

4. утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками даного кримінального правопорушення.

У разі внесення застави і з моменту звільнення підозрюваного, з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний, зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п"ять днів з дня оголошення.

Слідчий суддя Наталія МОРОЗОВА