У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 936/492/23

Провадження №1-кс/936/57/2023

17.05.2023смт Воловець

Слідча суддя Воловецького районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , під час розгляду клопотання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000076 від 03.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,-

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні слідчої судді Воловецького районного суду Закарпатської області перебуває вищезазначене клопотання про скасування арешту майна.

До початку судового розгляду від представника третьої особи ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 надійшла заява про залишення клопотання без розгляду, дослідивши яку слідча суддя прийшла наступного висновку.

Відповідно до ст.7 Кримінального процесуального кодексу України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, серед інших, зокрема, віднесені законність (ст. 9 КПК), змагальність (ст. 22 КПК) та диспозитивність ( ст. 26 КПК).

Згідно з ст.9 КПК під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у силу ч. 2 ст. 174 КПК розгляд клопотання про скасування арешту майна здійснюється за участі особи, яка подала таке клопотання та особи, за клопотанням якої було арештовано майно.

Наведена норма спрямована на дотримання учасниками кримінального провадження вимог принципів змагальності та диспозитивності.

Суть останнього визначена у ст. 26 КПК та передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя, у свою чергу, відповідно до ч.6 ст. 22 КПК зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У той же час принцип змагальності у силу ст. 22 КПК саме на особу, яка звернулася з клопотанням, покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

Тобто, системний аналіз положень КПК України свідчить, що заявлення того чи іншого клопотання у конкретному кримінальному провадженні є правом, а не обов`язком через, що реалізується заявником на власний розсуд.

Таким чином, право подання особою заяви про залишення поданого клопотання без розгляду також являється її правом, оскільки полягає у вільній реалізації своїх прав у спосіб передбачений КПК України.

Враховуючи вищенаведене, заяву представника третьої особи ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду- слід задоволити.

Керуючись ст.ст.9, 22, 26, 174, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання представника третьої особи ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000076 від 03.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України- залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя: ОСОБА_1