У Х В А Л А

Іменем України

13 липня 2023 року

м. Київ

справа №278/776/17

провадження №51-4164впс23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд, колегія суддів) у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянув у судовому засіданні подання Житомирського апеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів кримінального провадження №278/776/17 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Житомирського районного суду Житомирської області від 18 квітня 2023 року щодо ОСОБА_5 і

ВСТАНОВИВ:

До Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання обґрунтовано неможливістю автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів для розподілу справи.

Учасники судового провадження в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду подання, причини своєї неявки суду не повідомили, заяв та клопотань не подали.

Колегія суддів заслухала суддю-доповідача, дослідила матеріали подання, перевірила доводи, наведені у ньому, та дійшла такого висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Як слідує з подання, до Житомирського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Житомирського районного суду Житомирської області від 18 квітня 2023 року щодо ОСОБА_5 .

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Житомирського апеляційного суду від 03 липня 2023 року, визначення колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження не відбулося, оскільки відсутня необхідна кількість суддів для його розподілу.

Так, до судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду входять чотири судді, а саме: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Відповідно до звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 03 липня 2023 рокусудді ОСОБА_7 та ОСОБА_9 були виключені з автоматизованого розподілу, оскільки вони вже брали участь у цьому ж провадженні під час досудового розслідування, що згідно із вимогами ч. 1 ст. 76 КПК унеможливлює участь цих суддів під час апеляційного розгляду апеляційної скарги прокурора на вирок, а судді ОСОБА_6 та ОСОБА_8 були виключені у зв`язку з призначенням їх боковими суддями до складу колегії апеляційного розгляду цього кримінального провадження.

Однак колегія суддів вважає, що у поданні не зазначено таких обставин, які б з урахуванням положень ст. 34 КПК вказували на те, що в Житомирському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розглядувищезазначеного кримінального провадження.

З наявної у поданні інформації вбачається, що у Житомирському апеляційному суді здійснюють правосуддя 4 судді у судовій палаті з розгляду кримінальних справ та 9 суддів у судовій палаті з розгляду цивільних справ. Згідно звіту щодо неможливості повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Житомирського апеляційного суду вбачається, що суддю-доповідача у цій справі визначено не було.

Разом з тим, судді ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , які були виключені з автоматизованого розподілу, можуть бути визначені як суддя-доповідач у цьому кримінальному провадженні, оскільки перешкод щодо їхньої участі у розгляді цього провадження відповідно до положень ст. 76 КПК немає.

Додатково колегія суддів звертає увагу, що визначення спеціалізації суддів у судах апеляційної інстанції має забезпечувати виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження, а також запроваджена зборами відповідного суду спеціалізація суддів не може бути підставою для відмови в доступі до правосуддя в конкретному суді.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

З урахуванням викладеного Суд вважає, що з подання Житомирського апеляційного суду не вбачається, що у цьому суді вичерпані усі можливості для формування складу колегії для розгляду кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Житомирського районного суду Житомирської області від 18 квітня 2023 року щодо ОСОБА_5 , а тому підстав для його задоволення немає.

Керуючись ст. ст. 31, 34 Кримінального процесуального кодексу України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Подання Житомирського апеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів кримінального провадження №278/776/17 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Житомирського районного суду Житомирської області від 18 квітня 2023 року щодо ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3