Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5880/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказав, що слідчим відділом Подільського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000170 від 12.03.2021 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст.364-1, ч.1 ст.366 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000170 здійснюються Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.04.2017 між комунальним підприємством «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» в особі директора ОСОБА_4 як замовником та ТОВ «Еко-Буд-Трейд» в особі директора ОСОБА_5 як генпідрядником укладено договір генпідряду №11/04-17, відповідно до п. 1.1. якого замовник доручає, а генпідрядник зобов`язується виконати на свій ризик власними і залученими силами, засобами і способами роботи по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві». Пунктом 4.1 цього договору встановлено, що розрахунки за виконані роботи здійснюватимуться на підставі Актів приймання виконаних будівельних робіт (форми №КБ-в) і Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма №КБ-3), які враховуючи умову фінансування робіт за бюджетні кошти, приймаються виключно по фактичному надходженню коштів на рахунок замовника, проміжними платежами в міру виконання робіт.

Пунктом 4.4 зазначеного договору генпідряду №11/04-17 від 11.04.2017 передбачено, що замовник проводить розрахунки з генпідрядником у термін 5-ти календарних днів з моменту підписання проміжних актів виконаних робіт за звітний місяць «Актів приймання виконаних будівельних робіт» за формою КБ-2в та «Довідки про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/» за формою КБ-3.

Цим же договором у пункті 10.1 передбачено, що замовник здійснює контроль і технічних нагляд за відповідністю обсягів і якості виконуваних робіт проектній документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, а матеріалів, конструкцій, виробів державним стандартам і технічним умовам.

В ході здійснення досудового розслідування, у вказаному кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, керівнику генерального підрядника за договором директору ТОВ «Еко-Буд-Трейд» який, згідно повідомленої підозри, здійснив привласнення бюджетних коштів, які виділені генеральному підряднику з міського бюджету, матеріали відносно якого виділено в окреме провадження.

Крім того, в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру керівнику КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва», у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, який виступав замовником виконання робіт, а також повідомлено про підозру керівникам інших суб`єктів господарської діяльності, які виконували підрядні роботи, та шляхом необґрунтованого завищення вартості матеріалів а також, виконання будівельних робіт, які не відповідають обсягам та вартості фактично наданих послуг (виконаних робіт), вчинили кримінальні правопорушення, матеріали відносно яких виділено в окреме провадження.

В ході здійснення досудового розслідування встановлено, що генпідрядником ТОВ «Еко-Буд-Трейд» на виконання договору генпідряду №11/04-17 з метою створення уяви здійснення законної господарської діяльності та конвертації безготівкових грошових коштів в готівку, до злочинної схеми залучені субпідрядні підприємства, які здійснюють господарську діяльність у сфері постачання річкового піску, піщано-гравійної, бетонної суміші, лако-фарбних матеріалів та металоконструкцій, тобто мають потрібну номенклатуру товарів/послуг і в подальшому укладають договірні відносини з ланцюгом фіктивних підприємств, що мають ознаки правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Одночасно з тим, встановлено, що після перерахування коштів замовником генпідряднику, здійснюється перерахування грошових коштів на товариства «транзитно-конвертаційних груп», які мають ознаки здійснення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Зокрема, встановлено, що замовником - ДП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» починаючи з січня 2020 по теперішній час перераховуються на рахунки ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» () бюджетні грошові кошти ймовірно з метою їх розкрадання по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві»

В ході проведення досудового розслідування, 18.05.2023 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва у справі № 758/5380/23 було проведено обшук за місцем мешкання директора ТОВ «Еко-Буд-Трейд» ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було вилучено, зокрема, мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, в якому міститься сім-картка НОМЕР_1 1 шт.

Враховуючи викладене, прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт вказаного майна з метою збереження речових доказів.

У судове засідання прокурор не з`явився, повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, подав до суду письмові заперечення, в яких просив відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку з пропущеним строком звернення до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Вивчивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, суд приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Подільського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000170 від 12.03.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст.364-1, ч.1 ст.366 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000170 здійснюються Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

18.05.2023 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва у справі № 758/5380/23 було проведено обшук за місцем мешкання директора ТОВ «Еко-Буд-Трейд» ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було вилучено, зокрема, мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, в якому міститься сім-картка НОМЕР_1 1 шт.

Постановою слідчого від 18.05.2023 вилучене майно визнано речовим доказом, у зв`язку з тим, що на думку органу досудового розслідування, воно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі для проведення відповідних експертних досліджень.

Зі змісту клопотання не зрозуміло мети накладення арешту, що вказує на те, що клопотання прокурора ґрунтується виключно на припущеннях та суперечать вимогам Закону.

Більше того, в матеріалах клопотання відсутні будь-які дані, що вилучені речі мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 10 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Стороною обвинувачення не зазначено та необґрунтовано, що вилучене в ході проведення обшуку майно відповідає хоча б одному із вищевказаних критеріїв, відсутнє також обґрунтування необхідності накладення арешту на зазначене майно, що позбавляє можливості перевірити відповідність вилученого майна категорії речових доказів. Сторона обвинувачення в клопотанні лише формально посилається на норми кримінального процесуального законодавства.

При розгляді клопотання, судом встановлено, що в його змісті відсутнє належне обґрунтування підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Частиною 5 ст.171КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

Наслідками не звернення з клопотанням є припинення тимчасового вилучення майна та його повернення особі, у якої воно було вилучене, що закріплено приписами ст.169 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що обшук було проведено 18.05.2023, однак прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна 26.05.2023.

Разом з цим, прокурором в клопотанні не обґрунтовані причини пропуску строку звернення до слідчого судді.

Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися, розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним

Статтями 7, 16 КПК України визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» та «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Слідчий суддя також виходить із того, що у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. Накладаючи арешт на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт подано без додержання вимог ст.171 КПК України, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи, що у клопотанні про арешт майна не наведено обґрунтованих доводів, які б свідчили про необхідність у накладенні арешту та наявність реальних ризиків, суд, з урахуванням вимог КПК України, вважає необхідним повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення встановлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 366 КК України повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків поданого клопотання та приведення його у відповідність до вимог статті 171 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1