Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1262/23

Номер провадження: 1-кп/511/159/23

17.05.2023 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню №000227, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.04.2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцяс. Затишшя Фрунзівський район Одеської області, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, раніше не судимого,одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який на момент вчинення кримінального правопорушення проходив військову службу за призовом під час мобілізації на посаді стрільця 1 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти А7347, у військовому званні «солдат»,-

у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст.402 КК України,

ВСТАНОВИВ :

З 09.05.2023 року на розгляді у Роздільнянському районному суді Одеської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №000227, внесеному до ЄРДР 27.04.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст.402 КК України,

1.Фактичні обставини справи , викладені в обвинувальному акті.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він, будучи військовослужбовцем, призваним під час мобілізації та проходячи військову службу на посаді стрільця 1 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 у військовому званні «солдат», на порушення вимог ст. 65 Конституції України, ст.ст. 11, 28-32 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, 23.02.2023 о 07 год. ЗО хв., перебуваючи за місцем дислокації військової частини НОМЕР_1 , в умовах воєнного стану, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх" дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, вчинив непокору, шляхом невиконання вимог наказу командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 № 30 від 21.02.2023 щодо здійснення маршу своїм ходом в район виконання бойових завдань, який був доведений особовому складу військової частини НОМЕР_1 22.02.2023 близько 09 год. 00 хв та 14 год. 30 хв. в присутності особового складу підрозділу, чим вчинив непокору, тобто інше умисне невиконання наказу в умовах воєнного стану, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 402 КК України.

Ухвалою суду від 10 травня 2023 року року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

2. Короткий зміст клопотання прокурора.

Прокурором Одеської спеціалізовної прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 заявлено клопотання про необхідність обрання на період судового розгляду даного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів з можливістю внесення ним застави в розмірі 20 (двадцяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 53680 грн. Раніше обраний розмір застави в більшому розмірі обвинуваченим не внесений.

Дане клопотання мотивувано тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні тяжкого злочину та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи початкову стадію розгляду даного кримінального провадження та можливість впливу на свідків, ризик вчинення повторного правопорушення.

2.Позиції учасників судового засідання .

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 просила обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді домашнього арешту, так як її підзахисний наміру ухилятися від суду не має, бажає продовжити військову службу, в зв"язку з цим не має наміру впливати і на свідків по даному кримінальному провадженню.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання його адвоката та просив обрати йому більш м"який запобіжний захід.

3. Норми законодавства, на підставі яких суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

4. Висновки суду.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, давши оцінку обгрунтованості заявленого клопотання прокурора, прийшов до висновку про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наступних підстав.

Так суд, вирішуючи доцільність обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що дії, що ставлять ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер, вчиненні ним під час запровадження в Україні воєнного стану в зв"язку військовою агресією, а тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства.

Також судом встановлено, що ОСОБА_4 даний злочин вчинив, перебуваючи на військовій службі.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головнокомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

4.2. Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу обвинуваченого, суд прийшов до висновку, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та застава.

Пункт 2 частини 5 статті 182 КПК України визначає, що розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На виконання положень частини третьої статті 183 КПК України, суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2023 року), що становить 53680 гривень, та покласти на обвинуваченого у разі внесення застави наступні обов`язки: - не відлучатися без дозволу суду із місця проживання або військовї частини; - прибувати на виклики до суду за першою вимогою; - утримуватися від спілкування зі свідками; - повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця несення служби;

Визначений судом розмір застави є мінімальним та не є непомірним для обвинуваченого.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314,315 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Одеської спеціалізовної прокуратури у сфері оборони Південного регіону про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Затишшя Фрунзівський район Одеської області, раніше не судимого за обвинуваченням у вчиненні злочину за ч.4 ст.402 КК України , - запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції на строк 60 (шістдесят) днів - з 17 травня 2023 року по 15 липня 2023 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2023 року) в сумі 53680 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки: - не відлучатися без дозволу суду із місця проживання або місця несення служби; - прибувати на виклики до суду за першою вимогою; - утримуватися від спілкування зі свідками; - повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця несення служби.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому.

Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1