УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 487/1440/23

провадження № 51-4988 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Миколаївського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 0000177 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України (далі - КК) (судова справа № 487/1440/23), за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на вирок Заводського районного суду м. Миколаєва від 10 липня 2023 року, з Миколаївського апеляційного суду на розгляд до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що до Миколаївського апеляційного суду надійшли вказані матеріали кримінального провадження, однак під час здійснення автоматизованого розподілу вказаного провадження судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які згідно п. 2.12 Засад автоматизованої системи документообігу суду в Миколаївському апеляційному суді входять до складу постійно-діючої колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, були виключені на підставі ч. 1 ст. 76 КПК.

Зокрема, як убачається зі змісту подання, 9 лютого 2023 року колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ була прийнята ухвала, якою апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 30 січня 2023 року щодо ОСОБА_5 залишено без зміни, отже вказані судді приймали участь у розгляді даного кримінального провадження під час досудового розслідування.

Також подання мотивовано тим, що згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями та звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 14 серпня 2023 року, виконати розподіл даних матеріалів кримінального провадження неможливо, оскільки в наявності немає судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, які змогли б прийняти участь у їх розгляді.

Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, до Миколаївського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження № 0000177 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на вирок Заводського районного суду м. Миколаєва від 10 липня 2023 року.

З протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу справи між суддями Миколаївського апеляційного суду від 14 серпня 2023 року вбачається, що розподіл справи не відбувся через відсутність необхідної кількості суддів для розподілу справи.

Відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Миколаївському апеляційному суді (далі - Засад), затвердженими рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 2 жовтня 2018 року (зі змінами), в суді відповідно до рішення зборів суддів запроваджено спеціалізацію суддів з розгляду справ у порядку цивільного судочинства, кримінального судочинства та справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до пункту 2.12 розділу 2 Засад, склад постійно-діючої колегії суддів судової палати у кримінальних справах: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Відповідно до пункту 2.15 розділу 2 Засад, у разі, якщо при розподілі після визначення АСДС судді-доповідача у кримінальній справі (11-КП) не можливо визначити склад колегії з числа суддів судової палати у кримінальних справах, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача по справі, визначається за допомогою АСДС з числа суддів судової палати у цивільних справах.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) (далі - Положення) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Водночас, Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Так, до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Миколаївського апеляційного суду входять 3 суддів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які виключені з автоматизованого розподілу для апеляційного розгляду вказаного провадження.

Враховуючи те, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Миколаївського апеляційного суду не можуть брати участь у розгляді даного провадження, визначити суддю-доповідача з числа суддів вказаної палати неможливо.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК та того, що у Миколаївському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Миколаївського апеляційного суду та направити матеріали кримінального провадження № 0000177 за обвинуваченням ОСОБА_5 з Миколаївського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду, як до одного із найбільш територіально наближених.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Миколаївського апеляційного суду - задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000177 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК (судова справа № 487/1440/23), за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на вирок Заводського районного суду м. Миколаєва від 10 липня 2023 року, направити з Миколаївського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3