УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві майор поліції ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000181, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В :

16 червня 2023 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП у м.Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000181 від 07.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, а саме: приватний будинок АДРЕСА_1 , який зареєстрований на праві вланості на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши відповідним службам Міністерсва юстиції України провидити реєстрацію, перереєстрацію, чи будь які інші дії щодо зміни власника вказаного приватного будинку.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в місті Києві, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000181 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.367 ч. 2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що начальник відділу управління безпекою польотів АТП ДП «АНТОНОВ» ОСОБА_7 , недбало поставившись до виконання своїх службових обов`язків щодо організації збору та обробки повідомлень про події в галузі цивільної авіації, не передбачаючи можливості настання суспільно-небезпечних наслідків своїх дій, хоча в силу своїх службових обов`язків повинен був та міг їх передбачити, тобто діючи необережно, у порушення вищевказаних нормативно-правових актів, перебуваючи в одному зі службових приміщень АТП ДП «АНТОНОВ», що знаходиться за адресою: Київська обл., м. Гостомель, вул. Автодорожня, 1, будучи 16.02.2021 обізнаним про страховий випадок - пошкодження техніком АТП ДП «АНТОНОВ» 01.02.2021 на аеродромі «Київ/Антонов-2» літака НАУ Cessna-172 S, не забезпечив сповіщення відділу взаємодії з фінансовими установами ДП «АНТОНОВ» про вказану подію, що унеможливило у визначені строки повідомити про настання страхового випадку страхову компанію, з якою ДП «АНТОНОВ» укладено договір обов`язкового страхування відповідальності експлуатанта аеропорту за шкоду, заподіяну третім особам, а саме ПрАТ «Страхова компанія «Арсенал Страхування», що призвело до заподіяння інтересам ДП «АНТОНОВ» тяжких наслідків у розмірі 1 378 337,62 грн.

19.05.2023 відповідно до до ст.ст. 36, 40, 42, 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Запорізької обл. Кам`янець-Дніпровського р-ну с.Дніпровка, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , про те, що він підозрюється у службовій недбалості, тобто у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, якщо воно спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

15.06.2023 київською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Центрального регіону пред`явлено позов в інтересах ДК «Укроборонпром» та ДП «АНТОНОВ», яким визначено стягнути з ОСОБА_7 матеріальну шкоду, завдану кримінальним правопорушенням у розмірі 1 378 337, 62 гривень.

В органу досудового розслідування, є підстави вважати, що вказане рухоме майно підозрюваного ОСОБА_7 , зокрема приватний будинок АДРЕСА_1 , який на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_7 може бути прихованим чи відчуженим іншим особам, з метою уникнення відшкодування спричиненої шкоди державі в особі ДК «Укроборонпром».

З метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий, за погодженням із прокурором, звернувся з зазначеним клопотанням.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, наведених у ньому.

Представники власника майна ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у судове засідання не прибули, належним чином повідомлялись про дату та час судового засідання. Між тим, до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Однак, як зазначив слідчий, існує ризик відчудження, перетворення майна на яке просять накласти арешт, а така процесуальна поведінка представників власника майна, з огляну на належне повідомлення їх про дату та час судового засідання може спричинити затягування розгляду вищевказаного клопотання та унеможливить перешкоджання ризикам, зазначених у клопотанні.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання про арешт майна у відсутність власника майна чи його представника.

Заслухавши думку слідчого, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, зокрема позовну заяву у вищевказаному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього матеріалів кримінального провадження №0000181 від 07.11.2022, вбачається, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Разом з тим, під час судового розгляду встановлено, що майно на яке слідчий в клопотанні просить накласти арешт, належить підозрюваному ОСОБА_7 , при цьому зі змісту долучених до клопотання документів вбачається, що вартість майна, на яке орган досудового розслідування просить накласти арешт співрозмірне розміру завданої шкоди.

Згідно з ч.6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Зі змісту цивільного позову вбачається, що діями підозрюваного ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України ДК «Укроборонпром» та ДП «АНТОНОВ» завдано майнову шкоду в розмірі 1 378 337 (один мільйон триста сімдесят вісім тисяч триста тридцять сім) грн. 62 коп. З урахуванням того, що прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону заявлено цивільний позов на зазначену суму, виникла необхідність в накладенні арешту на майно підозрюваного ОСОБА_7 з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, потреба у якому може виникнути у разі встановлення вини підозрюваного.

З огляду на вищезазначені обставини, заявлення цивільного позову, з урахуванням вартості майна, яке не перевищує розмір завданої шкоди згідно цивільного позову, слідчий суддя з метою забезпечення можливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, потреба у якому може виникнути у разі встановлення вини підозрюваного, враховуючи правову підставу для арешту майна, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання та накладення арешту на майно підозрюваного.

Крім того, існують реальні ризики передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз.2 ч.1 ст.170 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві майор поліції ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000181, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме приватний будинок АДРЕСА_1 , який зареєстрований на праві вланості на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з забороною відповідним службам Міністерсва юстиції Українипроводити реєстрацію, перереєстрацію, чи будь які інші дії щодо зміни власника вказаного приватного будинку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1