Справа №932/5975/23
Номер провадження №1-кс/932/2554/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпра, громадянина України, не одруженого, утриманців не маючого, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

в межах кримінального провадження №0002488 від 26.06.2023 за ч.4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

до слідчого судді звернулася слідчий СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , 26.06.2023, в проміжок часу з 16:30 год. до 17:30 год., перебуваючи біля буд.№113 на пр. Дмитра Яворницького у м. Дніпрі на зупинці громадського транспорту, знайшов пластикову картку АТ КБ «ПриватБанк», яка належала сину потерпілої ОСОБА_7 , та яка є засобом доступу до банківського рахунку відкритого на ім`я ОСОБА_8 , після чого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, крадіжку, а саме грошових коштів, які знаходились на картці.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч.4 ст.185 КК України.

ОСОБА_4 затримано 26.06.2023 в порядку 208 КПК України, повідомлено про підозру 27.06.2023 та щодо нього існують ризики передбачені п.п.1,3,5, ч.1 ст. 177 КПК України.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, надав пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний підозру визнав. Вказав, що із 2016 року працює вантажником, отримує дохід в сумі 10-15 тис. грн. Проживає у фактичних шлюбних відносинах близько двох років, проживають разом із її матір`ю співмешканки. Щодо запобіжного заходу вказав, що можливість внесення застави у нього відсутня, просить обрати біль м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту для можливості працювати.

Захисник заперечив проти клопотання, просив обрати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 26.06.2023, за №0002488, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч..4 ст.185 КК України.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення слідчим надано наступні докази: протокол огляду місця події; протокол допиту потерпілого, протоколи допиту свідка; протокол перегляду відеозапису.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній, у разі визнання його винуватою у кримінальному правопорушенні (позбавленням волі на строк від п`яти до восьми рокі), відсутність судимостей чи інших кримінальних проваджень, визнання підозри.

Відтак, можна ствердити, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, проте реалізація такого ризику є малоймовірною. Зокрема, навіть при доведенні винуватості, підозрюваний вправі розраховувати на застосування ст.75 КК України.

Щодо інших ризиків, то слідчим не наведено жодного мотиву на підтвердження ризику впливу на свідків чи потерпілих, випадків незаконного впливу на потерпілих чи свідків не встановлено, підозрюваний підозру визнає.

Ризик можливості вчинення інших кримінальних правопорушень мотивовано тим, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, проте у судовому засіданні підозрюваний повідомив, що з 2016 року працює вантажником та місце роботи не змінював, інформації про попередні судимості чи інші провадження щодо підозрюваного не надано.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного в їх сукупності, а також обставини вчинення кримінального правопорушення за якими підозрюваний використовував банківську картку, яку знайшов у загальнодоступному місці (безпосередньо не викрадав її у неповнолітнього), зважаючи на те, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом а сторона обвинувачення халатно віднеслася до мотивування клопотання (зокрема ризики не містять конкретного обґрунтування, а неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу та пропонований розмір застави взагалі не мотивовані), слідчий суддя приходить до висновку про неможливість застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Для виключення можливості реалізації встановлених ризиків та для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної достатнім буде застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. При цьому підозрюваному слід забезпечити можливість працювати із покладенням на нього обов`язок докласти зусиль до пошуку офіційного працевлаштування.

Звертаю увагу, що працівникам органу Національної поліції надано достатньо широкі повноваження щодо контролю за поведінкою підозрюваного. Зокрема вони мають право з`являтися в житло цієї особи, використовувати електронні засоби контролю.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - відмовити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а саме заборонити йому покидати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 20:30 год до 08:30 год наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

ОСОБА_4 звільнити з під варти в залі суду негайно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися за межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- докласти зусиль до пошуку офіційного працевлаштування.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали до 27.08.2023.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 03.07.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1