Провадження № 1-кс/947/5254/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001094 від 24.06.2020 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Черкаської області, громадянки України, українки, з вищою освітою, заміжньої, маючої на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей: ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка перебуває у декретній відпустці на посаді юриста у ТОВ «УКРМЕЖБУД», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Слідчим управління Головного управління Національної поліції в Одеській області, за процесуального керівництва Одеської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001094 від 24.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 209 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено організовану групу осіб, до кола якої ймовірно входили ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші особи, діяльність якої була спрямована на здобуття незаконного прибутку (збагачення) через реєстрацію права власності на об`єкти нерухомості та земельні ділянки, що прямо або опосередковано були власністю держави та територіальних громад, за підконтрольними співучасникам особами в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (далі ДРРП) на підставі підроблених документів, що підтверджують наявність у таких осіб відповідних майнових прав або на підставі реальних документів, що слугували підставою для набуття права власності, виданню, підписанню та посвідченню яких слугували підроблені документи, з подальшим їх використанням третіми (підконтрольними) особами, шляхом вчинення правочинів з майном та використання останнього у господарській діяльності підконтрольних підприємств за декількома схемами, викладеними у письмовому вигляді у клопотанні.

ОСОБА_5 відведено роль співорганізатора, якою передбачалось:

- координація дії виконавців та інших осіб, якими, в інтересах організованої групи вчинялись кримінальні правопорушення, хоча до її складу вони не входили;

- підшукання, налагодження взаємозв`язку та звернення за фактичною відсутністю заявників до державних реєстраторів речових прав;

- тактичне керування злочинною діяльністю організованої групи на певних етапах, під час реалізації конкретних схем злочинної діяльності.

Окрім виконання загальних функцій ОСОБА_5 , на окремих етапах підготовки та вчинення кримінальних правопорушень, виконувала й інші функції характерні для виконавця у зв`язку з чим, у різні проміжки часу діяльності організованої групи вчиняла дії необхідні для реалізації кожної окремої схеми злочинної діяльності та досягнення злочинного результату.

Група мала стійкий характер, довготривалий період існування, високий ступінь організованості, підпорядкування всіх її учасників ОСОБА_7 , та на окремих етапах ОСОБА_5 , відрізнялась чітким плануванням, підготовкою до вчинення злочинів, використанням високоякісних засобів вчинення правопорушень, стабільністю складу, розподілом ролей і функцій, а також наявністю чіткої ієрархії між учасниками злочинної групи.

Для прикриття злочинної діяльності та перешкоджанню її можливому викриттю правоохоронними органами, ОСОБА_7 , будучи депутатом Одеської обласної ради, уникав та мінімізував особисту участь у активних діях учасників угруповання пов`язаних з особистою взаємодією з особами, уповноваженими на прийняття юридично значущих рішень щодо предметів злочинів, надаючи вказівки та контролюючи процес вчинення злочинів через ОСОБА_5 . Переважно здійснював зустрічі з, ключовими на його думками особами, за допомогою яких реалізовував схеми злочинної діяльності, яким, у свою чергу, не було відомо про злочинні наміри останнього, у спеціально пристосованому для цього місці, захищеному від можливого стороннього спостереження. Виключив спілкування з підставними особами, які залучались до злочинної діяльності іншими співучасниками. За необхідності забезпечував знищення (приховання) доказів злочинної діяльності групи, які зберігались у опосередковано підконтрольних йому місцях.

За версією слідства, у такому складі та за такими схемами, співучасники ймовірно організували та вчинили у період з 2019 по 2023 рік шахрайським шляхом, з підробленням та використанням підроблених документів придбання права на 78 земельних ділянок сільськогосподарського призначення розташованих на території Цебриківської селищної ради Великомихайлівського (з 19.07.2020Роздільнянського) району Одеської області загальною площею 271 га та удавані об`єкти нерухомості за адресою: АДРЕСА_3 , до складу яких увійшло нерухоме майно бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_6 » АТ « ІНФОРМАЦІЯ_7 » за адресою:

АДРЕСА_4 , внаслідок чого незаконно придбали права користування і володіння земельною ділянкою площею 0,208 га, спричинивши тим самим шкоду державі та територіальній громаді на загальну суму 24 588 414,68 гривень.

За вищевикладених обставин, 25.02.2023 року ОСОБА_5 повідмолено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України.

Разом з тим, 28.02.2023 року на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси застосовано запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 21.03.2023 року, включно, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу увигляді застави, що становить 2 013 000 (два мільйони тринадцять тисяч) гривень, із покладення на підозрювану обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

01.03.2023 року підозрювану ОСОБА_5 було звільнено з під-варти у зв`язку із зарахуванням на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області грошових коштів у розмірі визначеною слідчим суддею застави як альтернативного запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 , у зв`язку з чим на останню було покладено зазначені процесуальні обов`язки.

Надалі, 21.04.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду

м. Одеси було продовжено строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених ОСОБА_10 до 21.06.2023 року.

28.04.2023 року ОСОБА_5 повідмолено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

-ч. 4 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація та виконання придбання права на чуже майно, шляхом обману (шахрайства), вчиненому шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, повторно, у великих та особливо великих розмірах організованою групою;

-ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація підроблення офіційних документів, які видаються та посвідчуються підприємством, установою, які мать право видавати, посвідчувати такі документи, і які надають права, з метою використання їх іншою особою, вчинене повторно, організованою групою;

-ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація використання завідомо підробленого документу, організованою групою;

-ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація складання та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене організованою групою;

-ч. 3 ст. 209 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація набуття, володіння, використання, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі вчинення правочину з таким майном, якщо ці діяння вчинені особою, яка знала, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом, вчинене організованою групою у великому розмірі.

Крім того, того ж дня ОСОБА_5 органом досудового розслідування затримано в порядкуст. 615 КПК України.

Таким чином, наразі відносно підозрюваної ОСОБА_5 діє запобіжний захід у вигляді застави.

Строк досудового розслідування означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси було продовжено строком до 24.08.2023 року.

Враховуючи, що підозрюваній ОСОБА_5 28.04.2023 повідомлено про зміну та повідомлено про нову підозру у вчиненні особливо тяжких злочинів у складі організованої злочинної групи, у котрій підозрювана ймовірно відігравала роль співорганізатора, на думку сторони обвинувачення, ризики передбачені ст. 177 КПК України збільшилися, а тому слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді із вказаним клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор підтримав вимоги поданого клопотання у повному обсязі, зазначивши, що у зв`язку із зміною раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 , на теперішній час ризики значно збільшилися. Крім того, зазначив, що затримання підозрюваної у тому числі було обумовлено можливістю ОСОБА_5 ухилятися від органу досудового розслідування, шляхом перетину державного кордону.

Також прокурор пояснив, що заявлений розмір застави обумовлений загальною сумою збитків, спричинених ймовірним вчинення кримінальних правопорушення в рамках означеного кримінального провадження.

Прокурор додав, що при проведенні обшуку автомобіля підозрювана перешкоджала органу досудового розслідування, більше того, при проведенні санкціонованих обшуків раніше відзначалась зухвалою поведінкою, приховуючи мобільні телефони.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заявила скаргу на незаконне затримання, яку просила розглядати в рамках розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , та зазначила, що її підзахисна 28.04.2023 року була незаконно затримана на підставі ст. ст. 207,208, 615 КПК України. Відповідно до ст. 615 КПК України дійсно наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого суді, визначені ст. 208 КПК України. Вказана норма посилається не на сам факт введення воєнного стану на певній території, але зазначає, що таке право на затримання посадовою особою виникає в сукупності з такими поняттями, як «відсутня об`єктивна можливість», «відсутня технічна можливість», «пов`язано з потенційною небезпекою для життя чи здоров`я» тощо. На сьогоднішній день, на території мста Одеси правоохоронні органи та суди працюють в штатному режимі, будь які обставини які свідчать про неможливість слідчих СУ ГУНП в Одеській області, працівників СБУ та Одеської прокуратури здійснювати процесуальні та слідчі дії без судового контролю відсутні. Відсутні будь які обставини які дають можливість вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 . Просить визнати затримання підозрюваної незаконним та негайно звільнити її з під варти.

Щодо запобіжного заходу зазначила, що підзахисну вже раніше повідомлено про підозру та на даний час відносно неї діє запобіжний захід у вигляді застави, а тому, вважає, що обставини, які виникли під час прийняття попереднього рішення або існували, проте прокурор або слідчий про них не знали відсутні. ОСОБА_5 сумлінно виконували покладені на неї обов`язки, крім того, адвокат ОСОБА_4 зауважила, що зміна кваліфікації одного з інкримінованих підзахисній кримінального правопорушення не може стати підставою для зміни запобіжного заходу, тим більш на разі сторона обвинувачення просить змінити запобіжний захід відносно ОСОБА_5 на запобіжний захід, який раніше вже було застосовано, а обставини, на які посилається слідчий у своєму клопотанні існували раніше та були відомі стороні обвинувачення. ОСОБА_5 має стійкі соціальні зв`язки, чоловік, та четверо неповнолітніх дітей.постійне місце проживання,

Крім того, захисник заперечувала щодо тверджень прокурора про вчинення опору органу досудового розслідування підозрюваною.

Захисник у судовому засіданні долучила письмові заперечення з додатками, які просила слідчого суддю врахувати, в зміні запобіжного заходу відмовити.

Підозрювана підтримала захисника у повному обсязі, підкреслила наявність у неї міцних соціальних зв`язків, оскільки вона є матір`ю чотирьох неповнолітніх дітей, крім того, зазначила, що вважає дане кримінальне провадження здійснюється з метою переслідування та здійснення тиску на неї та її родину, у тому числі на чоловіка ОСОБА_7 . Також зазначила, що має генеральні доручення від своїх родичів, за якими й оформляла земельні ділянки у передбаченому законом порядку, а тому ніяких протиправних дій не вчиняла. Щодо тверджень прокурора про вчинення опору органу досудового розслідування, пояснила, що вони з чоловіком були налякані та знаходилися у автомобілі, поки не прибув їх захисник. Щодо заявленого розміру застави, зазначила, що він є непомірним для її родини, оскільки її батьки є пенсіонерами.

Прокурор щодо скарги захисника на незаконне затримання зазначив, що в Україні діє воєнний стан, а підозрювана є багатодітною матір`ю, що дає змогу останній безперешкодно перетнути державний кордон з метою ухилення від ймовірної відповідальності за інкриміновані кримінальні правопорушення. Крім того, зауважив, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 вчиняла дії щодо спотворення інформації, що має істотне значення для означеного кримінального правопорушення, в тому числі шляхом надання вказівок ОСОБА_11 щодо видалення всіх листувань у месенджерах, у тому числі із ОСОБА_7 .

Захисник адвокат ОСОБА_4 , опонуючи доводам прокурора, зазначила, що паспорт для виїзду закордон підзахисною було здано у відповідні органи, а тому можливості перетину державного кордону остання позбавлена.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні питання зміни запобіжного заходу.

Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

Так, у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:

1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;

2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України.

28.04.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозру та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України.

В підтвердження існування в рамках такого кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 вищевказаних кримінальних правопорушень сторона обвинувачення посилається на: протокол допиту у якості свідка державного реєстратора ОСОБА_12 ;протокол проведення пред`явлення для впізнання зі свідком ОСОБА_12 в ході котрого остання впізнала ОСОБА_5 , як особу яка надавала підроблені документи для проведення реєстраційних дій по земельним ділянкам;протокол допитів у якості свідків депутатів Цебриківської селищної ради ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та інших депутатів;протокол обшуку за місцем мешкання державного реєстратора ОСОБА_12 , відповідно до якого відшуканоноутбук з перепискою з поштовою скринькою, яка зареєстрована на телефонний номер ОСОБА_7 , надсилання ОСОБА_12 фото підроблених витягів з рішень Цебриківської сільради та фото паспортів родичів та знайомих ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та надсилання від ОСОБА_12 сформованих заяв про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки;заяви про передачу до до статутного капіталу ТОВ "УКРАЇНСЬКА ОБЛАСНА АГЕНЦІЯ З ПИТАНЬ САДІВНИЦТВА" 18 земельних ділянок; телефон із фото паспортів, підроблених витягів з рішень, таблиці із даними всіх земельних ділянок;заяви без підписів про реєстрацію прав власності на 48 земельні ділянки до статутного капіталупротокол допиту свідка ОСОБА_15 , який вказав на те,що підроблені витяги з трудових книжок 18 особам надавав ОСОБА_7 ,

та разом із ОСОБА_5 запланували передачу землі до статутного капіталу ТОВ "УКРАЇНСЬКА ОБЛАСНА АГЕНЦІЯ З ПИТАНЬ САДІВНИЦТВА" (засновник та директор рідна сестра ОСОБА_7 ОСОБА_11 ), та який у подальшому направляв на електрону пошту підроблені витяги з рішень Цебриківської селищної ради;протокол допиту свідка ОСОБА_12 ;допитами фермера ОСОБА_16 , який викорчовував сад, депутатів сільради, які вказують на ОСОБА_7 , як на особу яка обробляла земельні ділянки; акт прийому передачі нерухомого майна 20.01.2020;акт готовності об`єкта до експлуатації від 14.05.2010 за № 536 на ім`я ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , щодо прийняття нібито до експлуатації нежитлових приміщень загальною площею 573,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 ;нотаріальну довіреність ОСОБА_11 на ОСОБА_7 та ОСОБА_5 на розпорядження всім майном;нотаріальну довіреність ОСОБА_17 на ОСОБА_5 на розпорядження всім майном;довідку ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» від 11.12.2019 за № 211115 про проведення поточної інвентаризації нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_3 , які нібито побудовані до 05.08.1992 року;технічний паспорт від 17.12.2019 на нежитлові приміщення загальною площею 573,4 кв.м, за адресою: АДРЕСА_3 , який нібито виготовлений ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» на ім`я ОСОБА_17 ;листДІАМУ від 23.05.2022;договіроренди від 11.06.2019 між АПТ Укрпошта та ФОП ОСОБА_18 , протокол допиту ОСОБА_18 ;лист Затоківської с/р від 24.06.2020; договір оренди земельної ділянки між ПАТ УКРПОШТА ТА Затоківською С/Р; протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_19 ;протокол затримання від 28.04.2023, згідно якого під час затримання у підозрюваній при особистому обшуку відшукано оригінали актів прийому передачі нежитлових приміщень в смт Затока до статутного капіталу від 20.01.2020 та оригінал договору про продаж частки в статутному капіталі ОСОБА_17 та інші матеріали кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що наразі не вирішується питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішується питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості зміненої підозри, про яку було повідомлено ОСОБА_5 , на даний час є непереконливими, між тим, таким доводам повинна бути надана правова оцінка в ході подальшого досудового розслідування.

5.Вирішення питання існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Держаній установі «Одеський слідчий ізолятор» з визначенням застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі, що складає 2 013 000 гривень.

01.03.2023 року, реалізуючи своє право на внесення застави, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації внесені кошти в рахунок застави ОСОБА_5 .

Надалі, 21.04.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду

м. Одеси було строк дії обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України відносно підозрюваної ОСОБА_5 продовжено до 21.06.2023 року.

Слідчий суддя зазначає, що як при застосуванні відносно ОСОБА_5 , так і при подальшому продовженні строку дії обов`язків, покладених на підозрювану, слідчим суддею було встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На теперішній час, враховуючи,що ОСОБА_5 підозрюється у тому числі у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України, які згідно ст. 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких кримінальних правопорушень,з огляду на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною (позбавлення волі від п`яти до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна),викладеним на переконання слідчого судді підтверджується, що ризик переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду в рамках даного кримінального провадження дійсно наявний.

В цьому розрізі слідчий суддя також враховує фактичні обставини даного кримінального провадження, згідно яких заверсією слідства, ОСОБА_5 є визначальною дійовою особою у інкримінованій організованій групі, й на теперішній час у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати останню співорганізатором інкримінованих кримінальних правопорушень, що додатково підтверджує існування в рамках такого кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання щодо наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя звертає увагу, що з аналізу матеріалів клопотання, зокрема протоколу про результати негласних слідчих (розшукових) дій від 17.02.2023 року, вбачається, що ОСОБА_5 в ході телефонної розмови із ОСОБА_11 , надавала останній вказівки щодо видалення, тобто фактичного знищення листувань, що ймовірно могли містити інформацію, яка має важливе значення для встановлення фактичних обставин ймовірного вчинення інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень. Крім того, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 на теперішній час обґрунтовано підозрюється у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, ч. 4 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація складання та видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене організованою групою; використання завідомо підробленого документу, вчиненого організованою групою, а відтак, є достатні підстави вважати, що підозрювана з метою уникнення можливих негативних наслідків кримінально-правового характеру може вжити заходів щодо знищення інформації, яка міститься в інших невстановлених органом досудового розслідування речах та документах, що суттєво ускладнить забезпечення досягнення завдань кримінального провадження. В зв`язку з викладеним, слідчий суддя приходить до переконання про те, що ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України в рамках означеного кримінального провадження також є актуальним.

Крім того, на теперішній час підозра, пред`явлена ОСОБА_5 в тому числі ґрунтується на показаннях свідків. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Більше того, з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що є додатковим свідченням на користь існування в рамках кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваної на свідків.

Слідчий суддя враховує твердження прокурора у судовому засідання про те, що підозрювана при проведення санкціонованих обшуків за місцем проживання ОСОБА_5 , відзначалася зухвалою поведінкою, що виражалася у приховуванні останньою мобільних телефонів, затребуваних органом досудового розслідування, а також підозрювана вчиняла опір при здійснення спроб повідомлення останньої про зміну раніше повідомленої підозри. Наведені обставини у своїй сукупності на думку слідчого судді можуть свідчити про існування в рамках такого кримінального провадження також ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого перешкоджання підозрюваною кримінальному провадженню іншим чином.

Що стосується посилань сторони обвинувачення на існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість відповідних доводів сторони обвинувачення, так як ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, стороною обвинувачення не надано будь яких доказів того, що є підстави вважати, що на даний час перевіряються обставини того, що остання може мати відношення до скоєння ще інших кримінальних правопорушень.

6. Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, які на переконання слідчого судді не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

Що стосується можливого застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, то будь-яких клопотань в цій частині до слідчого судді не надходило.

При цьому, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, які в тому числі, обумовлені процесуальною поведінкою підозрюваної, на переконання слідчого судді, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

7. Щодо скарги захисника про незаконне затримання підозрюваної ОСОБА_5 , поданої у судовому засіданні.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 було затримано під час воєнного стану, який був введений24.02.2022 року Указом Президента України № 64/2022.

Особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану визначено положеннями кримінально-процесуального закону, а саме ст. 615 КПК України.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 615 КПК України встановлено, що у разі введення воєнного стану та якщо наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати таку особу.

Слідчий суддя акцентує увагу, що необхідними умовами для затримання особи на підставі наведених положень п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України, є: (1) дія на відповідній території правового режиму воєнного стану; (2) наявність визначених підстав для затримання, передбачених ст. 208 КПК України, або ж наявності достатніх підстав припускати, що можлива втеча підозрюваної особи з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Як вище зазначалося, відносно підозрюваної як при першочерговому застосуванні запобіжного заходу, так і при подальшому продовженні строку процесуальних обов`язків, слідчим суддею встановлювався відповідний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду.

Існування такого ризику було підтверджено й в рамках даного судово-контрольного провадження.

З урахуванням наведених обставин, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, як вони викладені у клопотанні сторони обвинувачення та були повідомлені прокурором в судовому засіданні, зокрема в зв`язку з дією на території України правового режиму воєнного стану та достатності у сторони обвинувачення підстав вважати, що внаслідок зміни підозри підозрювана може ухилитися від кримінальної відповідальності, шляхом здійснення втечі, слідчий суддя вважає, що затримання підозрюваної в рамках такого кримінального провадження відбулося з дотримання наведених вище положень кримінального процесуального закону.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що сторона захисту додатково може реалізувати своє право на оскарження проведеного затримання підозрюваної у відповідності до вимог ст. 206 КПК України, шляхом подачі відповідної скарги.

8.Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваній ОСОБА_5 відповідного розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як вбачається з наявних у слідчого судді матеріалів, які долучені стороною обвинувачення в обґрунтування поданого клопотання, ОСОБА_5 інкримінується можливе вчинення кримінальних правопорушень, в результаті ймовірного вчинення яких було завдано майнової шкоди на загальну суму 24 588 414, 68 гривень.

Так, згідно п. 3 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, між тим згідно зазначеної статті у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину та покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль для встановлення належного розміру застави. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтований у рішенні про визначення застави і повинен враховувати майновий стан обвинуваченого.

Крім того, слідчий суддя враховує, що в контексті рішення ЄСПЛ у справі «Мангурас проти Іспанії», визнано законними та обгрунтованими дії національних судів щодо обрання підозрюваному розміру застави, який значно перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, беручи до уваги особливий характер справи та шкоду завдану кримінальним правопорушенням, та зазначено, що сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обгрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувається.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, враховувати положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановленої шкоди, яка могла бути спричинена в тому числі, ймовірними діями підозрюваної у розмірі 24 588 414, 68 гривень, а також встановлених ризиків та обставин при яких підозрюваною ймовірно скоєнні кримінальні правопорушення, наведені у своїй сукупності обставинина на думку слідчого судді можливо вважати виключним випадком.

За таких обставин, беручи до уваги ймовірний розмір майнової шкоди, який міг бути спричинений за обставинами даного кримінального провадження (з огляду на інкриміновані підозрюваній дії), а також з огляду на встановленні в судовому засіданні ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваної ОСОБА_5 слід визначити розмір застави у вигляді 2 981 (дві тисячі дев`ятсот вісімдесят один) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8 001 004 (вісім мільйонів одна тисяча чотири) гривні, який на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної у випадку її внесення, під загрозою звернення застави в дохід держави, у випадку порушення покладених на неї процесуальних обов`язків. Наведені обставини у своїй сукупності обумовлюють необхідність виходу слідчого судді за межі застави, передбаченої абзацом 2 п. 3 ч. 1 ст. 182 КПК України.

Внесений розмір застави в рамках дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 (згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.02.2023 року справа № 947/24598/21, провадження № 1-кс/947/2505/23) на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області за ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за доцільним повернути заставодавцю.

9. Висновки слідчого судді.

Таким чином, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, з урахуванням обставин які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу застави, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, уникнення встановлених ризиків, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, та вважає за доцільне змінити запобіжний захід підозрюваній із застави на тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196, 200, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001094 від 24.06.2020 року відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Змінити підозрюваній ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 24.06.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 2 981 (дві тисячі дев`ятсот вісімдесят один) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8 001 004 (вісім мільйонів одна тисяча чотири) гривні.

Внесену застоводавцем заставу в розмірі 2 013 000 (два мільйони тринадцять тисяч) гривень 00 копійок, яка була внесена за ОСОБА_5 на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області, згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.02.2023 року (справа № 947/24598/21, провадження № 1-кс/947/2505/23) повернути заставодавцю.

Роз`яснити підозрюваній, що підозрювана або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_5 строком до 24.06.2023 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1