Справа № 645/3510/23
Провадження № 1-кс/645/830/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000892 від 10.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в:

21 липня 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000892 від 10.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, добровільно виданого свідком ОСОБА_4 , а саме - штабельну пилу «Intertool Storm WT-0401». Прокурор просив визначити місцем зберігання даних речових доказів камеру схову речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області або передати вилучене майно на відповідальне зберігання потерпілому.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що до ВП№2 ХРУП№2 надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 08.07.2023 року приблизно о 13:00 годині, перебуваючи за адресою: м. Харків, проспект Олександрійський, 2-А, раніше незнайомий останньому чоловік на ім`я ОСОБА_6 шахрайським шляхом заволодів його пилою, тим самим наніс матеріальну шкоду.

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції №2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000892 від 10 липня 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Прокурор вказує, що допитаний 11.07.2023 року в якості потерпілого ОСОБА_5 , повідомив, що 08.07.2023 року, коли він перебував на роботі на СТО, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , до нього підійшов раніше незнайомий чоловік та попрохав про допомогу, а саме - йому потрібен був будь-який предмет або інструмент, який допоможе відчинити його замок гаражу, бо ключі від нього він загубив. На прохання чоловіка, потерпілий надав йому шабельну пилу Intertool Storm WT-0401 та попрохав, щоб цей чоловік надав йому свої документи. Чоловік надав паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_7 та пообіцяв, що протягом пів години поверне пилу, після чого пішов. Проте чоловік на ім`я ОСОБА_6 так і не повернув потерпілому його пилу ні в цей день, ані наступного дня.

Також, прокурор зазначає, що в ході слідчих оперативно-розшукових дій було встановлено місце знаходження шабельної пили Intertool Storm WT-0401. Вказану шабельну пилу було виявлено у громадянина ОСОБА_4 , якому її залишив на відповідальне зберігання його знайомий ОСОБА_7 .

20.07.2023 року зі свідком ОСОБА_4 проведено впізнання особи за фотознімками, яка 09.07.2023 року залишила на відповідальне зберігання шабельну пилу, в ході якого свідок впізнав гр. ОСОБА_7 . 20.07.2023 року свідок ОСОБА_4 добровільно видав шабельну пилу Intertool Storm WT-0401 працівникам поліції, написавши відповідну розписку.

20.07.2023 року вилучена шабельна пила Intertool Storm WT-0401 була оглянута слідчим та визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що оскільки майно, яке добровільно видано ОСОБА_4 , не належить йому, а викрадено у потерпілої особи, доцільно застосовувати порядок, передбачений ст. 64-2 КПК України, а вилучене майно вважати майном третіх осіб.

Також, прокурор зазначає, що вищевказаний предмет має доказове значення у кримінальному провадженні, є предметом злочинного посягання, визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, має значення для встановлення істини під час досудового розслідування та сприятиме прийняттю відповідного процесуального рішення за результатами досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути справу за його відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку. Надав заяву, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідча суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановила наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.07.2023 року № 0000892 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

З копії заяви ОСОБА_4 від 20.07.2023 року вбачається, що останній добровільно видав працівникам поліції штабельну пилу «Intertool Storm WT-0401», яку йому приніс знайомий на ім`я ОСОБА_6 та просив допомогти продати.

Клопотання прокурора надійшло до канцелярії суду 21 липня 2023 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурором не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 від 20.07.2023 року вказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000892 від 10.07.2023 року.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчою суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідча суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідча суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000892 від 10.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ, а саме: штабельну пилу «Intertool Storm WT-0401», яку було добровільно видано 20.07.2023 року ОСОБА_4 та яка належить на праві власності потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після проведення необхідних слідчих дій речовий доказ передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1