У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-земельної експертизи у кримінальному провадженні № 0000217, відомості про яке 25.07.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. ч. 1, 3 ст. 362 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Захисник підозрюваної ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_5 від 26.07.2023 про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-земельної експертизи у кримінальному провадженні № 0000217, відомості про яке 25.07.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. ч. 1, 3 ст. 362 КК України.

Скарга мотивована тим, що в оскаржуваній постанові слідчого не наведено жодних очевидних та достатніх підстав і мотивів вважати, що проведення додаткової судово-земельної експертизи не надасть змоги встановити обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

На підставі вищенаведеного, скаржник просить слідчого суддю скасувати вищевказану постанову слідчого, а також зобов`язати його призначити додаткову земельну технічну експертизу.

У судове засідання скаржник не з`явився, однак, подав клопотання, у якому просить розглянути скаргу без участі підозрюваної та її захисника. Скаргу підтримують та просять її задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду скарги. Подав клопотання перекласти розгляд скарги та іншу дату.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 303 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги. Відсутність слідчого не є перешкодою для розгляду скарги.

На підставі вищенаведеного, враховуючи обмежені законом строки розгляду скарги, слідчий суддя дійшов висновку, про можливість розгляду скарги без участі слідчого.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

У частині 1 ст. 303 КПК України наведений перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні.

Сторона захисту оскаржує рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, згідно з п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Як вбачається з клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 від 25.07.2023 у кримінальному провадженні № 0000217, відомості про яке 25.07.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. ч. 1, 3 ст. 362 КК України, захисник просив старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 призначити додаткову судово-земельну експертизу.

Постановою слідчого від 26 липня 2023 року у задоволенні клопотання захисника підозрюваної відмовлено. Постанова мотивована тим, що в рамках даного кримінального провадження вже наявні всі необхідні судові експертизи. Окрім цього, 08.02.2023 прокурором було відкрито матеріали кримінального провадження, а отже слідчі дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування.

Як зазначено в розділі 6 Узагальнень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чибездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17, необхідно зауважити, що п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК передбачене право на оскарження постанови про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, а не будь-яких процесуальних дій, для проведення яких учасник кримінального провадження вносив клопотання слідчому.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Предметом розгляду скарги на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчої дії від 26.07.2023, є її законність та вмотивованість в частині відмови у задоволенні клопотання захисника підозрюваної у проведенні судово-земельної експертизи.

У розділі 6 Узагальнень, також зазначено, що розглядаючи аналізовану категорію скарг, слідчі судді оцінюють обґрунтованість внесеного учасником кримінального провадження клопотання та відмовляють у задоволенні скарг, якщо відповідні клопотання не ґрунтуються на вимогах процесуального законодавства.

Розглядаючи скарги цієї категорії, слід зважати на те, що відповідно до ч. 1 ст. 40 КПК слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється. Таким чином, при розгляді скарг на відмову в задоволенні клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій слідчим суддям необхідно співвідносити вимоги ст. 220 КПК з іншими процесуальними вимогами щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадження, зокрема, встановленими ст. 40 КПК. Саме тому необхідно брати до уваги те, що процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які

ініціюються учасниками кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути недоцільними, а інколи - передчасними або взагалі перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження.

Законодавчі положення передбачають, з одного боку, право учасників кримінального провадження ініціювати здійснення процесуальних, у тому числі слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, а з іншого - регламентують недопустимість необґрунтованої та невмотивованої відмови у проведенні відповідних дій органами досудового розслідування.

Разом з цим, правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим.

За ч. 1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених КПК України, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно з ч.1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України, сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі: 1) якщо для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Таким чином, процесуальний порядок призначення експертизи передбачає можливість залучення експерта стороною обвинувачення, самостійно стороною захисту, або слідчим суддею за клопотанням сторони захисту, за наявності підстав, визначених ч. 1 ст. 244 КПК України.

З клопотання захисника підозрюваної вбачається, що останній ініціював перед слідчим призначення та проведення судово-земельної експертизи з метою отримання інформації про те, чи накладались на землі Хустського ЛДГ за актом 1-ЗК № 000383 на право постійного користування та технічною документацією земельні ділянки за кадастровими 212355300:03:001:0088, :03:001:0095, :03:001:0094 при винесенні меж в натурі.

Разом з цим, слідчим у оскаржуваній постанові не було надано оцінки питанням, які просив з`ясувати захисник підозрюваної за допомогою судово-земельної експертизи, правових підстав її проведення, співвідношення обставин, які можна з`ясувати за допомогою даної експертизи з предметом доказування у даному провадженні, а також з вже встановленими та доведеними обставинами з посиланням на відповідні докази, на підставі яких слідчий дійшов висновку про відсутність доцільності проведення такої експертизи. Постанова належним чином не обгрунтована та не вмотивована.

Посилання слідчого у постанові на неможливість проведення слідчих дій після закінчення строків досудового розслідування, згідно з ч. 7 ст. 223 КПК України, є необґрунтованим, з огляду на те, що згідно з ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом.

Зокрема, у постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2021 року у справі за № 344/6630/17, колегією суддів було зроблено висновки про те, що КПК розрізняє моменти «завершення досудового розслідування», яке пов`язується з фактом відкриття матеріалів досудового розслідування та «закінчення», яке фіксується направлення до суду обвинувального акта. При цьому, законодавчі обмеження на проведення слідчих дій «прив`язані» саме до закінчення, а не завершення досудового розслідування.

На підставі вищенаведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що постанова слідчого не відповідає вимогам КПК України.

Беручи до уваги засаду диспозитивності кримінального провадження, а також ч. 2 ст. 307 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що за результатами розгляду скарги на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання сторони захисту слід постановити ухвалу про скасування даної постанови та зобов`язання слідчого повторно розглянути клопотання захисника підозрюваної, з врахуванням висновків, викладених в ухвалі.

У частині прохання захисника підозрюваної зобов`язати слідчого призначити судову земельну-технічну експертизу скарга задоволенню не підлягає, у зв`язку з тим, що на переконання слідчого судді, такий спосіб захисту порушеного права є надмірним та непропорційним заходом втручання у дискретні повноваження слідчого.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 306, 307, 309, 369 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити частково.

Постанову старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_5 від 26 липня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваної про призначення судово-земельної експертизи у кримінальному провадженні № 0000217, відомості про яке 25.07.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. ч. 1, 3 ст. 362 КК України - скасувати.

Зобов`язати старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_5 повторно розглянути клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 від 25.07.2023.

Під час повторного розгляду надати оцінку процесуальним та фактичним підставам проведення даної слідчої дії, врахувати інші висновки, наведені в мотивувальній частині ухвали слідчого судді.

У задоволенні решти вимог - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1