Справа № 463/3906/23 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/832/23 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2023 року колегія cуддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 28 червня 2023 року про обрання запобіжного захожу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 ,

ВСТАНОВИЛА:

органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Слідчий звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням, погодженим прокурором, про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та у разі внесення такої покладенням на підозрюваного ряду обов`язків.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 28 червня 2023 року клопотання задоволено. Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк дії ухвали становить шістдесят днів, починаючи з моменту фактичного затримання підозрюваного 08 год. 20 хв. 27 червня 2023 року та закінчується о 24 год. 00 хв. 25 серпня 2023 року. Визначено підозрюваному ОСОБА_7 , заставу в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок ОСОБА_7 , звільняється з-під варти в порядку визначеному ч.4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави на ОСОБА_7 покладаються такі обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; 2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження; 3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Суд мотивував своє рішення тим, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Враховуючи вищенаведене, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам, тому суд дійшов до переконання, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід тримання під вартою із визначенням застави та у разі внесення такої покладенням на підозрюваного вказаних у клопотанні обов`язків.

На ухвалу слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати дану ухвалу та постановити нову, якою обрати до підозрюваного домашній арешт на нічний час доби за адресок АДРЕСА_2 .

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, містить неприпустимі прогнозування можливих до настання передбачених КПК України ризиків (можливе ухилення від слідчого і суду, продовження протиправної діяльності, тиск на свідків і учасників провадження та ін.), без надання у розпорядження суду та учасників провадження доказів їх фактичної наявності. Долучені до матеріалів клопотання документи стосуються обставин доказування та отримані у ході викриття злочину подальшого його розслідування і вказують на фіксацію кримінального правопорушення та обґрунтовують підозру, однак не доводять наявність оголошених ризиків.

Апелянт вважає, що судом не повною мірою враховано наявність обставин, які характеризують особу підзахисного, зокрема не взято до уваги міцність його соціальних зв`язків, зокрема, що підозрюваний має матір похилого віку та малолітню дитину, як соціально стримуючий фактор.

Вказує, що підозрюваний не має намірів до ухилення від слідства та суду, як і не бажав вчиняти тиск на потерпілого, свідків або учасників провадження, але натомість демонструє активне сприяння у розкритті вчиненого, щиро шкодує.

На підставі наведеного вважає ухвалу слідчого судді протиправною, оскільки слідчий та прокурор не обґрунтували, а припустили наявність передбачених законом ризиків мотивуючись фактично лише тяжкістю санкції правопорушення, інкримінованого підозрюваному.

Заслухавши доповідача, думку прокурора щодо законності судового рішення, обговоривши наведені в апеляційній скарзі доводи й перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Частиною 1 ст. 29 Конституції України визначено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Статтею 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не булла піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст. 176 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, 18 травня 2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001380 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

27 червня 2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, а 28 червня 2023 року - про зміну раніше повідомленої підозри.

28 червня 2023 року слідчий звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням, погодженим прокурором, про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та у разі внесення такої покладенням на підозрюваного ряду обов`язків.

Провівши системний аналіз матеріалів справи та вищевказаних законодавчих положень, колегія суддів приходить до висновку, що судове рішення про обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу постановлене з дотриманням вимог ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України.

Постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя прийшов до правильного висновку, з яким погоджується колегія суддів, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, про наявність, передбачених ст. 177 КПК України ризиків та про необхідність застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.

Доводи сторони захисту про недоведеність обґрунтованості підозри, а також наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України колегія суддів до уваги не бере з таких підстав.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_7 слідчим суддею вірно встановлено, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, й неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів.

Так, необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави слідчим суддею підставно мотивовано зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 27.06.2023; протоколом обшуку від 27.06.2023; висновком експерта №СЕ-19/114-23/11783-НЗПРАП від 28.06.2023 за результатами судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; речовими доказами у справі та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Наведені докази є фактичними даними, отриманими органом досудового розслідування шляхом проведення слідчих дій, й ці дані можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_7 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення, а значить підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскільки ОСОБА_7 , підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення та дані про особу підозрюваного, вбачаються ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Наведені вище дані доводять необхідність застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків та запобігання ризикам встановленим слідчим суддею.

При цьому, на думку колегії суддів, слідчий суддя вірно зазначив про безпідставність заперечення підозрюваного та його захисника щодо обрання запобіжного заходу, оскільки необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на час розгляду клопотання зумовлена наявністю вищевказаних ризиків, запобігти яким жоден більш м`який запобіжний захід не може, а наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків не є підставою для відмови в задоволенні клопотання та враховані слідчим суддею у відповідності до вимог ст. 178 КПК України.

Також, згідно з положеннями ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна..

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що розмір застави ОСОБА_7 , з урахуванням виключності випадку та його майнового стану, необхідно встановити у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн., оскільки саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_7 обов`язків, передбачених КПК України.

Правових підстав для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту колегія суддів не вбачає і вважає, що застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави здійснене з дотриманням вимог закону та з врахуванням конкретних обставин кримінального провадження та особи підозрюваного.

Апеляційна скарга не містить правових підстав для скасування судового рішення.

З огляду на наведене колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість апеляційної скарги.

Ухвала слідчого судді області від 24 червня 2023 року про застосування запобіжного заходу ОСОБА_7 є обґрунтованою та вмотивованою й підстав для її скасування немає.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 28 червня 2023 року про обрання запобіжного захожу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3