ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6546/23
провадження № 1-кс/753/2851/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" вересня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого-судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 , потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинуваченої ОСОБА_7 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_8 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_9 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України,

встановив:

В провадження судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява захисника ОСОБА_8 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_9 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

Як вбачається із заяви захисника, суддя ОСОБА_9 не дає стороні захисту можливості заявляти клопотання, тим самим проявляє явну упередженість.

Захисник ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, однак його неявка не перешкоджає розгляду заяви.

З урахуванням вимог ст. 81 КПК України, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, які не з`явилися.

Захисник ОСОБА_3 підтримав заяву захисника ОСОБА_8 , вказав, що суддя ОСОБА_9 , порушує право на захист обвинуваченої ОСОБА_7 , оскільки не дає стороні захисту заявити всі клопотання.

Обвинувачена ОСОБА_7 підтримала заяву, просила її задовольнити.

Прокурор направив до суду письмові заперечення, відповідно до яких відвід є невмотивованим та містить ознаки зловживання процесуальними правами особою, яка його заявила. Сторонам кримінального провадження було надано можливість заявити усі клопотання та скарги.

Представник потерпілого просив відмовити в задоволенні заяви, вказав, що суддя ОСОБА_9 не порушує прав, а заява заявлене з метою затягування судового розгляду кримінального провадження.

Потерпілі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підтримали думку свого представника, вказали, що сторона захисту постійно затягує розгляд кримінального провадження, порушує порядок в судовому засіданні.

Суд, заслухавши думку учасників, дослідивши письмову заяву про відвід, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Разом з цим, ч. 1 ст. 81 КПК України встановлено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у в власній практиці неодноразово досліджував питання щодо підстав відводу суддів, за результатами чого було вироблено два критерії (суб`єктивний і об`єктивний). У пункті 66 рішення ЄСПЛ від 10.12.2009 у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (заява №4785/02) зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Так, за суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді. Відповідно до об`єктивного критерію необхідно визначити, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», рішення від 24 лютого 1993 року «Веттштайн проти Швейцарії»).

ЄСПЛ в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 зазначив, що безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви щодо цього. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 суд дійшов висновку про те, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності, з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію наддасть вимога об`єктивної безсторонності.

Приписами ч. 1 ст. 75 КПК України встановлені обставини наявність яких виключає участь судді у кримінальному провадженні. Так, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Аналіз наведених норм КПК, а також релевантної практики ЄСПЛ та співставлення їх з встановленими обставинами, посиланнями та твердженнями сторони захисту (зокрема, щодо відмови стороні захисту у можливості заявити клопотання під час підготовчого судового засідання), дають підстави вважати, що доводи захисників не доводять наявність упередженості головуючого у кримінальному провадженні судді. Оцінка певних процесуальних дій та рішень головуючого судді може бути надана виключно у встановленому процесуальному порядку судом вищої інстанції.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що заявлений відвід не містить об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості головуючого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_9 у розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

За таких обставин у задоволенні заяви захисника ОСОБА_8 про відвід судді ОСОБА_9 необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81 КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_8 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_9 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1