Справа № 185/8837/21
Провадження № 1-кс/185/491/23
12 серпня 2023 року м.Павлоград
Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6 ,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , -
Підозра ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України повністю обґрунтована та підтверджується доказами зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження.
На думку прокурора, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки в сукупності всі зібрані фактичні дані про обставини злочину у кримінальному провадженні, та наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, вказують на наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При розгляді клопотання прокурор та слідчий з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердили вищенаведене та наполягалина задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_6 оспорюючи обґрунтованості підозри, та своєї провини у вчинені зазначеного кримінального правопорушення, просив в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу відмовити, слідчому судді пояснив, що страх притягнення до кримінальної відповідальності переважав над тяжкістю вчиненого.
Захисник висловив позицію узгоджену зі своїм підзахисним, звернув увагу на наявність хворої матері у підозрюваного, яка потребує уваги.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
14 липня 1996 року порушено кримінальне провадження за правилами ст. 94 КПК 1960 року.
Причетність ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення - злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.
28.02.2014 щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було складено повідомлення про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, -
Вимоги щодо вручення ОСОБА_6 повідомлення про підозру, визначені ч.1 ст. 278, ст.136 КПК України на день розгляду клопотання дотримано.
Досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні неодноразово зупинялося у зв`язку із розшуком підозрюваного з моменту прийняття первісного рішення про початок кримінального провадження.
Розглядом клопотання підстав для застосування положень ст. 49 КК України не встановлено.
Ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 лютого 2023 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 з метою приводу для участі у розгляді судом клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
11 серпня 2023 року о 20:36 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано на підставі ухвали слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 лютого 2023 року.
На момент затримання, строк дії ухвали слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 лютого 2023 року про надання дозволу на затримання ОСОБА_6 не сплив.
12 серпня 2023 року підозрюваному ОСОБА_6 вручено копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Розгляд клопотання розпочато з дотриманням вимог ч.2 ст.184 КПК України.
Даючи оцінку доводам щодо необхідності застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею приймається до уваги наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час судового розгляду, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 щодо кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Також слідчий суддя приймає до уваги правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р., відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Перевіряючи доводи клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК; виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).
Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.
Окрім того, на виконання вимог ст.ст.177- 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчим суддею оцінено в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, відсутність місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан тощо.
Окремо на користь існування ризиків, про які зазначено стороною обвинувачення свідчить також той факт, що підозрюваного було оголошено у розшук, останній тривалий час (понад 20 років) переховувався від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення, добровільно до органу досудового розслідування він не з`явився, його було затримано на підставі наданого слідчим суддею дозволу на затримання, про зміну місця свого проживання, знаючи про наявність кримінального провадження, ОСОБА_6 орган досудового розслідування не повідомляв.
Неможливість застосування до підозрюваного інших більш м`яких запобіжних заходів, пов`язана з тим, що він підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, тривалий час переховувався від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, а тому слідчий суддя вважає, що м`якість застосування такого запобіжного заходу створить в очах суспільства уяву безкарність та свавілля.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відомостей про перебування підозрюваного на обліку у лікарів, зокрема нарколога та психіатра, на час розгляду клопотання слідчому судді не надано.
Відтак, доходжу висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_6 . При цьому слідчий суддя вважає, що таке обмеження права ОСОБА_6 на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції, оскільки існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.
Враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту його затримання - з 20 години 36 хвилин 11 серпня 2023 року.
Строк дії ухвали до 20 години 36 хвилин 09 жовтня 2023 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1