Справа № 559/298/21
Провадження № 1-кп/559/17/2023
УХВАЛА

16 травня 2023 року місто Дубно Рівненська область

Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників: адвоката ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дубно клопотання прокурора Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про призначення у кримінальному провадженні внесенному до ЄРДР за №0000775 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, судової інженерно-екологічної експертизи

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дубенського міськрайонного суду Рівненської області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.

16.05.2023 прокурор Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 подав до суду клопотання про призначення у кримінальному провадженні судової інженерно-екологічної експертизи, проведення якої просить доручити експертам Рівненського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, поставивши на розгляд експерта питання: 1. Чи підтверджується розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної порубки сироростучих дерев породи акація в кількості 42 шт., діаметрами пня 9 см - 1 шт., 10 см - 1 шт., 11 см - 3 шт., 12 см - 3 шт., 13 см. - 2 шт., 14 см - 7 шт.. 15 см - 4 шт, 16 см - 4 шт., 17 см. - 2 шт., 18 см. - 7 шт., 19 см - 2 шт., 20 см - 6 шт., в кварталі 12 виділ 14 на території ССВК «Лісовик», відповідно до інформації Державної екологічної інспекції Поліського округу в розмірі 31067, 34 грн.? 2. Якщо ні, то які є розбіжності між розміром шкоди, визначеної у наданому на дослідженні розрахунку та розміром шкоди, встановленої під час дослідження з урахуванням вимог та норм чинного законодавства? Клопотання обґрунтовує тим, що розрахунок розміру заподіяної шкоди, завданої незаконною рубкою дерев на території ССВК «Лісовик», здійснено Державної екологічної інспекції Поліського округу та встановлено в розмірі 31067,34 грн. В ході здійснення досудового розслідування обвинувачений ОСОБА_6 вину у вчинення кримінального правопорушення визнав повністю та щиро розкаявся у вчиненому, у зв`язку із чим 25.01.2021 скеровано було обвинувальний акт до суду, без проведення експертиз у кримінальному провадженні. На стадії судового розгляду обвинувачений вину заперечує, що на думку прокурора є підставою для призначення експертизи з метою підтвердження розміру заподіяної шкоди, а також виключення можливості оскарження учасниками справи майбутнього судового рішення.

В судовому засідання прокурор підтримав подане клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисники заперечили проти призначення експертизи.

Представник потерпілого в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши доводи прокурора та думку учасників процесу, ознайомившись із клопотанням суд приходить до наступного висновку.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, згідно з ч. 6 ст. 22 КПК України, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно зі ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Аналізуючи вище перелічені норми процесуального законодавства, призначення експертизи за клопотанням сторони кримінального провадження можливе лише у разі наявності підстав прямо передбачених у ст. 242 КПК України.

Крім того, призначення експертизи у випадках, передбачених ч. 2 ст. 332 КПК України, є, як випливає з ч. 1 ст. 332 КПК України, є правом суду.

У своєму клопотання прокурор просить призначити судову інженерно-екологічну експертизу.

Метою призначення експертизи, на думку прокурора, є підтвердження розміру заподіяної шкоди.

Разом із тим, об`єктом інженерно-екологічної експертизи є матеріальні і матеріалізовані джерела інформації, що містять фактичні дані про обставини надзвичайної екологічної ситуації, у тому числі речові докази, фрагменти місця події, устаткування, комунікації, засоби виробництва, що забезпечують екологічно безпечне функціонування підприємства, а також будь-які інші обставини події, зафіксовані (описані, відображені у схемах, фотографіях, планах тощо) в матеріалах справи. До основних завдань інженерно-екологічної експертизи належать: визначення обставин, що пов`язані з настанням надзвичайної екологічної ситуації; встановлення технічних та організаційних причин порушень технологічного процесу виробництва, якщо це сприяло виділенню забруднюючих речовин, енергії та викидам інших шкідливих речовин і накопиченню промислових відходів; встановлення відповідності дій осіб (або їх бездіяльності), причетних до надзвичайної екологічної ситуації, вимогам нормативних актів у сфері екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів; встановлення причинно-наслідкових залежностей між діями/бездіяльністю спеціально уповноважених осіб (у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів та екологічної безпеки) і наслідками, що настали.

Вирішуючи клопотання прокурора, суд також враховує необхідність дотримання принципу змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною захисту, рівно як і стороною обвинувачення, своїх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів, беручи до уваги, що КПК України надає можливість кожній стороні надавати суду висновки експерта для доведення своєї позиції.

На переконання суду клопотання прокурора про призначення судової інженерно-екологічної експертизи не містить достатніх даних, підстав та обгрунтування, щодо необхідності призначення у данному кримінальному провадженні такої експертизи.

За таких обставин клопотання прокурора задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 242, 332, 350, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про призначення у кримінальному провадженні внесенному до ЄРДР за №0000775 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, судової інженерно-екологічної експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1