Справа № 626/2794/23
Провадження № 1-кс/626/1262/2023
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

27 вересня 2023 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Красноградської окружної прокуратури в рамках кримінального провадження за №0000756 від 28.11.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Ул`янівка, Красноградського району, Харківської обл., українця, громадянину України, не працюючому, маючому середню освіту, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

- який підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.2, 4 ст.246 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 28.11.2022 о 12:48 год., діючи за попередньою змовою, всупереч п.п.2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ № 761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, перебуваючи в урочищі «Полтавський ліс» у кварталі 152, виділі 18 розташованого між АДРЕСА_2 , розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, що було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме бензопили, здійснили незаконну вирубку дерев у кількості 20 штук породи «Дуб звичайний» до ступеня припинення росту, відділивши стовбур дерев від коріння.

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , відповідно розрахунку, проведеного згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» з урахуванням індексу споживчих цін станом на 2022 рік, спричинили істотну шкоду державі на загальну суму 64 754,33 грн.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились у незаконній порубці дерев, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України.

Окрім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 17.03.2023 в період часу з 07:37 год. по 09:00 год., діючи за попередньою змовою, всупереч п.п.2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ № 761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, перебуваючи в лісосмугі за географічними координатами: «49.424325, 35.355803» розташованої с. Холодне Плесо, Карлівського району, Полтавської області, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, що було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме бензопили, здійснили незаконну вирубку дерев у кількості 9 штук породи «Акація» до ступеня припинення росту, відділивши стовбур дерев від коріння.

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/121-23/7546-ЕК від 26.05.2023 та розрахунку, проведеного згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» з урахуванням індексу споживчих цін станом на 2023 рік, спричинили істотну шкоду державі на загальну суму 33 385,37 грн.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились у незаконній порубці дерев, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

Окрім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 17.03.2023 в період часу з 11:50 год. по 12:30 год., діючи за попередньою змовою, всупереч п.п.2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ №761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, перебуваючи в лісосмугі за географічними координатами: «49.423596, 35.428724 та 49.421673, 35.428627» розташованої в межах с. Піщанка, Красноградського району, Харківської області, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, що було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме бензопили, здійснили незаконну вирубку дерев у кількості 36 штук породи «Акація» до ступеня припинення росту, відділивши стовбур дерев від коріння.

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/121-23/7543-ЕК від 19.04.2023 та розрахунку, проведеного згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» з урахуванням індексу споживчих цін станом на 2023 рік, спричинили істотну шкоду державі на загальну суму 74 847,44 грн.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились у незаконній порубці дерев, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

Окрім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період часу з 21.03.2023 06:50 год. по 22.03.2023 07:40 год., діючи за попередньою змовою, всупереч п.п.2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ № 761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, перебуваючи в лісосмугі за географічними координатами: «49.423389, 35.428667 та 49.429029; 35.442552» розташованої в межах с. Піщанка та с. Зоряне Красноградського району, Харківської області, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, що було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме бензопили, здійснили незаконну вирубку дерев у кількості 18 штук породи «Акація», у кількості 9 штук породи «Гледичія», у кількості 1 штука породи «Тополя» до ступеня припинення росту, відділивши стовбур дерев від коріння.

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/121-23/6607-ЕК від 24.04.2023 та №СЕ-19/121-23/6606-ЕК від 14.04.2023 і розрахунку, проведеного згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» з урахуванням індексу споживчих цін станом на 2023 рік, спричинили тяжкі наслідки державі на загальну суму 180 584,74 грн.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились у незаконній порубці дерев, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Окрім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 22.03.2023 в період часу з 18:10 год. по 18:50 год., діючи за попередньою змовою, всупереч п.п.2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ №761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, перебуваючи в лісосмугі за географічними координатами: «49.419456, 35.421129 та 49.420492, 35.424886» розташованої в межах с. Піщанка, Красноградського району, Харківської області, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, що було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме бензопили, здійснили незаконну вирубку дерев у кількості 8 штук породи «Акація» та 7 штук породи «Ясен» до ступеня припинення росту, відділивши стовбур дерев від коріння.

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/121-23/7544-ЕК від 26.04.2023 та розрахунку, проведеного згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» з урахуванням індексу споживчих цін станом на 2023 рік, спричинили тяжкі наслідки державі на загальну суму 118 820,08 грн.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились у незаконній порубці дерев, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Окрім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 23.03.2023 в період часу з 07:45 год. по 08:20 год., діючи за попередньою змовою, всупереч п.п.2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ № 761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, перебуваючи в лісосмугі за географічними координатами: «49.418276, 35.353532» розташованої в межах с. Вишневе, Красноградського району, Харківської області, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, що було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме бензопили, здійснили незаконну вирубку дерев у кількості 8 штук породи «Акація» та 1 штука породи «Клен» до ступеня припинення росту, відділивши стовбур дерев від коріння.

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/121-23/6605-ЕК від 13.04.2023 та розрахунку, проведеного згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» з урахуванням індексу споживчих цін станом на 2023 рік, спричинили істотну шкоду державі на загальну суму 77 750,04 грн.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились у незаконній порубці дерев, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

Окрім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 28.03.2023 в період часу з 19:05 год. по 19:40 год., діючи за попередньою змовою, всупереч п.п.2,3 порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ №761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, перебуваючи в лісосмугі за географічними координатами: «49.433075, 35.359133 та 49.432556, 35.358875» розташованої в межах с. Холодне Плесо, Карлівського району, Полтавської області, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, що було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме бензопили, здійснили незаконну вирубку дерев у кількості 10 штук породи «Акація» до ступеня припинення росту, відділивши стовбур дерев від коріння.

Своїми умисними, протиправними діями ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/121-23/7545-ЕК від 05.06.2023 та розрахунку, проведеного згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» з урахуванням індексу споживчих цін станом на 2023 рік, спричинили істотну шкоду державі на загальну суму 38 876,74 грн.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились у незаконній порубці дерев, вчиненою за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

«27» вересня 2023 року на підставі достатніх даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,4 ст. 246 КК України.

Наявність повідомлення обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,4 ст. 246 КК України, підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

1)Протоколом огляду місця події від 28.11.2022 в урочищі «Полтавський ліс» у кварталі 152, виділі 18 розташованого між с. Піщанка та с. Покровське, Красноградського району, Харківської області, в ході якого виявлено незаконну вирубку дерев у кількості 20 штук породи «Дуб звичайний»;

2)Протоколом огляду місця події від 24.03.2023 в лісосмугі за географічними координатами: «49.418276, 35.353532» розташованої в межах с. Вишневе, Красноградського району, Харківської області, в ході якого виявлено незаконну вирубку дерев у кількості 8 штук породи «Акація» та 1 штука породи «Клен»;

3)Протоколом огляду місця події від 28.03.2023 в лісосмугі за географічними координатами: «49.424325, 35.355803» розташованої с. Холодне Плесо, Карлівського району, Полтавської області, в ході якого виявлено незаконну вирубку дерев у кількості 9 штук породи «Акація»;

4)Протоколом огляду місця події від 28.03.2023 в лісосмугі за географічними координатами: «49.419456, 35.421129 та 49.420492, 35.424886» розташованої в межах с. Піщанка, Красноградського району, Харківської області, в ході якого виявлено незаконну вирубку дерев у кількості 8 штук породи «Акація» та 7 штук породи «Ясен»;

5)Протоколом огляду місця події від 29.03.2023 в лісосмугі за географічними координатами: «49.433075, 35.359133 та 49.432556, 35.358875» розташованої в межах с. Холодне Плесо, Карлівського району, Полтавської області, в ході якого виявлено незаконну вирубку дерев у кількості 10 штук породи «Акація»;

6)Протоколом огляду місця події від 29.03.2023 в лісосмугі за географічними координатами: «49.423596, 35.428724 та 49.421673, 35.428627» розташованої в межах с. Піщанка, Красноградського району, Харківської області, в ході якого виявлено незаконну вирубку дерев у кількості 36 штук породи «Акація»;

7)Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , який надав покази про те, що до незаконної вирубки причетний ОСОБА_6 ;

8)Протоколом огляду предметів від 30.11.2022 та долученим до нього оптичним диском на якому записано відео файл з зображенням подій 28.11.2022 за участю ОСОБА_6 та ОСОБА_4 ;

9)Протоколом огляду місця події від 23.03.2023 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено напиляну деревину 5,5 куб., одну купюру номіналом 500 грн.;

10)Протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій контроль за вчиненням злочину №83/557т від 24.03.2023;

11)Протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій за ст. 263 КПК України №83/822т від 24.05.2023, де відображено взаємодію між фігурантами під час спілкування по телефону відносно злочинної діяльності;

12)Протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій за ст. 263 КПК України №83/827т від 25.05.2023 де відображено взаємодію між фігурантами під час спілкування по телефону відносно злочинної діяльності;

13)Протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій за ст. 263 КПК України №83/828т від 25.05.2023 де відображено взаємодію між фігурантами під час спілкування по телефону відносно злочинної діяльності;

14)Протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій за ст. 269 КПК України №83/1293т від 23.08.2023, де відображено рух транспортного засобу, що використовується у незаконній порубці. А також його відповідність між перебуванням даного транспортного засобу та часом і місцем вчинення кримінального правопорушення;

15)Протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій спостереження за місцем у публічно доступних місцях №70/30-816т від 27.06.2023, де відображено рух транспортного засобу, що використовується у незаконній порубці та осіб які його використовують.

Враховуючи вищевикладене у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики того, що підозрюваний може:

1.Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років;

2.Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, встановити контакт із свідками у кримінальному провадженні та шляхом погроз або вмовляння вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень органу досудового розслідування та суду;

3.Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4 ч.1 ст.177 КПК України), тобто ввести в оману орган досудового розслідування для затримки проведення досудового розслідування.

4.Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), враховуючи вищевикладене та те, що він підозрюється у вчиненні декількох кримінальних правопорушень вчинених на протязі певного часу, тому є підстави вважати, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного стороною обвинувачення на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним підозрюваного інкримінованого йому злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватості, можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, в подальшому вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що зможе гарантувати його належну процесуальну поведінку та забезпечить виконання завдань кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України.

Перевіривши надані суду матеріали кримінального провадження, дослідивши докази та додатки по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора, який підтримав вказане клопотання, пославшись на доводи та факти викладені в ньому, думку самого підозрюваного, який просив обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою, пославшись на те, що він ніяких активних дій не приймав у порубці лісу, а тільки допомагав загружати вже спиляну деревину на машину, крім того ОСОБА_6 запевняв його, що вони законно пилять деревину і є всі необхідна документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Під час розгляду клопотання було встановлено вагомість наявних доказів, що на даний час ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого йому злочину за ч.2, 4 ст.246 КК України, а саме наявними доказами, переліченими в клопотанні.

При обранні міри запобіжного суд вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

1.Переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років;

2.Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, встановити контакт із свідками у кримінальному провадженні та шляхом погроз або вмовляння вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень органу досудового розслідування та суду;

3.Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4 ч.1 ст.177 КПК України), тобто ввести в оману орган досудового розслідування для затримки проведення досудового розслідування.

4.Вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), враховуючи вищевикладене та те, що він підозрюється у вчиненні декількох кримінальних правопорушень вчинених на протязі певного часу, тому є підстави вважати, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином при вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 не одружений, не працює, міцних соціальних зв`язків не має, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років, у зв`язку з чим, знаходячись на свободі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування, або суду, вплинути на свідків, або вчинити інший злочин, в зв`язку з чим з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, йому необхідно обрати міру запобіжного заходу.

При цьому відповідно до положень ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

2. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

3. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

4. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

5. Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно зі змістом ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, відповідно до положень ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

В ході дослідження даних про особу підозрюваної встановлено, що він раніше судимий, на даний час не працює, однак підробляє по найму, має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , має постійне місце реєстрації та проживання, будь-яких негативних характеристик на підозрюваного, в матеріалах клопотання не мається.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Мамедова проти Росії» вказав, що, хоча, суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу подальшого позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину. Продовження строку тримання під вартою також не можна застосовувати як передбачення вироку у формі позбавлення волі.

У рішенні ЄСПЛ «В. проти Швейцарії» зазначено, що небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання» її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою. При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом, і його міжнародні контакти («В. проти Швейцарії» (W v Switzerland), 14379/88, 26.01.1993). В своєму рішенні у справі «Адамяк проти Польщі» (Adamiak v Poland), 20758/03, 19.12.2006) Суд нагадує, що в світлі вже встановленої практики Європейського суду наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення.

Окрім того, згідно сталої судової практики, слідчий суддя, суд при розгляді клопотання та вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше (п.9 ч.1 ст.178 КПК). Відповідні дані підлягають обов`язковому врахуванню при вирішенні поданого клопотання, оскільки впливають на достовірність підстав (ризиків) для застосування того чи іншого виду запобіжного заходу.

Також слідчий суддя(суд), суд повинен ураховувати, що тримання під вартою має застосовуватися тільки у виняткових випадках, як винятковий захід, з визначенням якомога коротших термінів такого тримання та із забезпеченням періодичного перегляду через короткі проміжки часу підстав для його застосування чи продовження (рішення ЄСПЛ від 28.1098 у справі «Ассенов та інші проти Болгарії»). Реалізуючи положення ч.5 ст.199 КПК, слідчий судця, а також суд відповідно до ч.3 ст.331 КПК мають враховувати, що після спливу певного часу (строку дії попередньої ухвали) саме лише існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення волі, а тому в судовому рішенні судові органи зобов`язані, розглянувши можливість обрання альтернативних запобіжних заходів, навести інші підстави для подальшого тримання особи під вартою (рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Прокопенко проти України», від 5.11.2008 у справі «Єлоєв проти України»). Тому суд у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має чітко зазначити в судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст.177 КПК. Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише наведенням переліку законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п.4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»), а тривале тримання під вартою без визначення в рішенні суду відповідних підстав визнається несумісним з принципом захисту від свавілля, закріпленим в п.1 ст.5 цієї конвенції (рішення ЄСПЛ від 27.11.2008 у справі «Соловей і Зозуля проти України»).

Крім того, тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходом та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст.177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Таким чином, слідчий суддя з урахуванням положень ч.4 ст.194 КПК України приходить до висновку про можливість застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Таким чином слідчий суддя вважає за можливо обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою, а саме у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Враховуючи вказані обставини суд вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту не може перевищувати двох місяців.

При цьому в судовому засіданні було встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим домашній арешт обертається за місцем його мешкання.

Крім того, щоб не обмежувати вільне пересування підозрюваного цілодобово, оскільки останній має намір працевлаштуватися та для можливості підтримувати свою життєдіяльність та забезпечувати членів своєї сім`ї, слідчий суддя вважає на можливе обрати домашній арешт у певний період доби.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-197, 205, 485-488, 492 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_5 , в рамках кримінального провадження №0000756 від 28.11.2022 року задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, строком на два місяці без застосування електронних засобів контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- негайно повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- в період з 22:00 год. по 06:00 год. знаходитись на території домоволодіння в якому він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , протягом строку дії даної ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_4 ухвали суду покласти на Красноградський РВП ГУНП в Харківській області.

Строк дії ухвали не може перевищувати двох місяців з дня її винесення, тобто діє до 27 листопада 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом внутрішніх справ.

Після проголошення даної ухвали, підозрюваний ОСОБА_4 зобов`язаний невідкладно (в межах робочого часу) з`явитися до відповідальної особи органів внутрішніх справ для постановлення на облік.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Красноградського районного суду ОСОБА_1