печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0001683 від 05.03.2020 - старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0001683 від 05.03.2020 - старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001683 від 05.03.2020 відносно ОСОБА_5 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує наступне.

10.07.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Причетність підозрюваної ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Підставою для застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 , згідно ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому звернутися з клопотання до слідчого судді про обрання запобіжного заходу, у зв`язку з тим, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне.

Крім наявності ризиків, відповідно до положень ст. 178 КПК України необхідно враховувати:

1)наявність вагомих доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення: впізнання свідками ОСОБА_5 як особи, яка видавала себе за власницю квартиру, використовуючи завідомо підроблені документи для оформлення договору купівлі-продажу та заволодіння грошовими коштами; проведеними судовими портретною, почеркознавчими, технічною експертизами;

2)тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, у вчиненні яких вона підозрюється: від 5 до 12 років з конфіскацією майна;

3)відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваної;

4)відсутність у підозрюваної постійного місця проживання, роботи, навчання;

5)розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 - 95 000 доларів США, що на момент вчинення кримінального правопорушення становила 2 682 800 гривень, що складає 2 364 неоподаткованих мінімум доходів громадян;

6)наявність ризику повторення протиправної поведінки підозрюваною у зв`язку із відсутністю у неї постійного джерела доходів, невстановлення на даний час її співучасників.

За викладених обставин, з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та забезпечення запобігання зазначеним ризикам, виникла необхідність в обранні підозрюваній ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому з огляду на встановлені ризики, обставини вчинення кримінального правопорушення та вагомість доказів, які підтверджують вину ОСОБА_5 у його вчиненні, більш м`який запобіжний захід не може запобігти настанню таких ризиків.

У даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється в учиненні особливо тяжкого злочину, за що передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до дванадцяти років, при цьому встановлено факт незаконного заволодіння останньою грошовими коштами у сумі 95 000 доларів США, що на момент вчинення кримінального правопорушення становила 2 682 800 гривень.

Слідчий вказує, що беручи до уваги розмір заподіяної матеріальної шкоди, особу підозрюваного прошу суд при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити підозрюваній ОСОБА_5 заставу у 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (а саме 805 200 гривень).

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав, наведених у ньому.

Підозрювана та її захисники заперечили щодо задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження та дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

10.07.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що причетність підозрюваної ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; висновком експерта № СЕ-19/111-21/34473-ПЧ від 23.07.2021; висновком експерта № СЕ-19-22/11770-ФП від 05.07.2022; висновком експерта № 26042/26043/22-32 від 26.01.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протокол пред`явлення особи ( ОСОБА_5 ) для впізнання за фотознімком свідку ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; протокол пред`явлення особи ( ОСОБА_5 ) для впізнання за фотознімком свідку ОСОБА_10 .

За таких обставин, доводи щодо необґрунтованості підозри та відсутності доказів щодо причетності ОСОБА_5 до інкримінованих кримінальних правопорушень, на даній стадії кримінального провадження, є безпідставними.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Слідчим у клопотанні та доданих до клопотання документах, а також прокурором у судовому засіданні, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Вирішуючи клопотання про застосування такого запобіжного заходу як тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість та характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрювана може умисно переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Також, слідчий суддя враховує, що стротоною захисту не доведено та в судовому засіданні не встановлено обставин, які б спростовували доводи сторони обвинувачення, та не надано будь-яких доказів, щодо неможливості перебування підозрюваної під вартою.

Для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні слідчий суддя вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи яке саме кримінальне правопорушення (злочин) вчинено підозрюваним.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави, а також покласти на неї обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи тяжкість злочину, майновий та сімейний стан підозрюваної, вважаю за належне призначити заставу у межах 38 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що зможе забезпечити виконання підозрюваною покладені на неї обов`язків та не є завідомо непомірною для неї.

Окрім цього, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на неї такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора у порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відтак, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме 10.09.2023 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 , обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 38 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 101 992 грн. (сто одну тисячу дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 00 коп.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок:

Отримувач ТУДСАУ у м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ.

р/р UA1012089

призначення платежу: застава за …(ПІБ, дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) … від … (дата ухвали).. по справі № …, кримінальне провадження № ….., внесені (ПІБ особи, що вносить заставу).

Підозрювана не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у досудовому розслідуванні у кримінальному провадженні № 0001683.

У разі внесення застави покласти на підозрювану такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового розслідування, тобто до 10.09.2023 року включно.

У разі внесення застави підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1