Справа № 947/4282/23
Провадження № 1-кс/947/1429/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.02.2023 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000405 від 21.12.2022 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ашхабад, Туркменістан, громадянина України, із вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей, старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного посту «Одеса-порт» Одеської митниці, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.11.2022 року наказом в.о. начальника Одеської митниці від 16.11.2022 року № 1042-о ОСОБА_5 було призначено на посаду старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса-порт» Одеської митниці.

Як зазначає сторона обвинувачення ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого систематичного збагачення став на шлях злочинної діяльності за наступних обставин.

Так, приблизно у жовтні 2022 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, під час проходження митного оформлення гуманітарного вантажу в зоні діяльності ВМО № 3 МП «Білгород Дністровський», закупленого у р. Молдова представником Благодійний фонд «Небайдужий народ» ОСОБА_7 для передачі ВЧ НОМЕР_1 у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на вимагання та отримання від ОСОБА_7 неправомірної вигоди за влив на службових осіб ВМО № 3 МП «Білгород Дністровський» за безперешкодне митне оформлення вантажу та не вчинення штучних перешкод у митному оформленні вантажів, в тому числі гуманітарних.

Діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого систематичного збагачення, ОСОБА_5 27.10.2022 року повідомив ОСОБА_7 про необхідність сплати неправомірної вигоди у розмірі від 500 до 700 доларів США за кожний автомобіль з вантажем.

Також ОСОБА_5 зазначив, що ОСОБА_7 повинен завчасно повідомляти останнього про час проїзду та перелік вантажу.

ОСОБА_7 реально сприймаючи висловлені ОСОБА_5 неправомірні вимоги був вимушений погодитися на його умови.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди 28.01.2023 року приблизно о 14:00 годині, перебуваючи біля будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_5 отримав від ОСОБА_7 раніше обумовлену неправомірну вигоду у розмірі 500 доларів США (що відповідно до офіційного курсу НБУ становило 18 284 (вісімнадцять тисяч двісті вісімдесят чотири) гривні) за вчинений ним 25.01.2023 року вплив на службових осіб ВМО № 3 МП «Білгород Дністровський» під час здійснення митного оформлення вантажу та не вчинення службовими особами ВМО штучних перешкод у митному оформленні, який було оформлено у ВМО № 3 МП «Білгород Дністровський» за декларацією про перелік товарів, що визнаються гуманітарною допомогою № 500160/2023/29, який переміщувався на митну територію України автомобілем марки Iveco р.н. НОМЕР_2 .

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого систематичного збагачення, 02.02.2023 року приблизно о 14:15 годині, перебуваючи біля будинку, розташованого за адресою: м. Одеса, пр-кт. Небесної Сотні, 4/10, ОСОБА_5 отримав від ОСОБА_7 раніше обумовлену неправомірну вигоду у розмірі 700 доларів США (що відповідно до офіційного курсу НБУ становило 25 598 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот дев`яносто вісім) гривень) за вчинений ним 02.02.2023 року вплив на службових осіб ВМО № 3 МП «Білгород Дністровський» під час здійснення митного оформлення вантажу та не вчинення службовими особами ВМО штучних перешкод у митному оформленні, який було оформлено у ВМО № 3 МП «Білгород Дністровський» за декларацією про перелік товарів, що визнаються гуманітарною допомогою № 500160/2023/37, який переміщувався на митну територію України автомобілем марки Mercedes-Benz Sprinter р.н. НОМЕР_3 .

Після цього, ОСОБА_5 викрито у вчиненні злочину працівниками правоохоронних органів та затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Загальна сума неправомірної вигоди, отриманої ОСОБА_5 від ОСОБА_7 склала 1200 доларів США.

02.02.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України за кваліфікуючими ознаками одержання неправомірної вимоги для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати, виготовити або спотворити будь-які речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам.

2.Позиції учасників судового засідання.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив клопотання задовольнити.

Захисник підозрюваного заперечувала проти задоволення клопотання та зазначила, що підозра пред`явлена її підзахисному є не обґрунтованою, а ризики викладені в клопотанні сторони обвинувачення не доведено. ЇЇ підзахисний має стійкі соціальні зв`язки та постійне місце проживання, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності. Просила відмовити у задоволені клопотання в повному обсязі, надавши у судовому засіданні письмове заперечення.

Підозрюваний повідомив, що з підозрою не погоджується та підтримав думку захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Висновки слідчого судді.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованості підозри в імовірному вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Згідно матеріалів поданого клопотання, ОСОБА_5 02.02.2023 року об 14 год. 23 хв. було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

02.02.2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України за кваліфікуючими ознаками одержання неправомірної вимоги для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України підтверджується:

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

-протоколом проведення огляду місця події 02.02.2023 року, в ході якого ОСОБА_5 добровільно надав грошові кошти в розмірі 700 доларів США;

-протоколом проведення обшуку від 02.02.2023 року в пункті пропуску «Старокозаче-Тудора», відділі митного оформлення №3 митного поста «Білгород-Дністровський» за фактичним місцем здійснення службової діяльності співробітників Одеської митниці Держмитслужби за адресою: 703, 67730, Одеська область, Білгород-Дністровський район, с. Старокозаче, на автошляху Р-72 Контрольно-пропускний пункт «Старокозаче»-Білгород-Дністровський, в ході якого було виявлено та вилучено документацію щодо митного оформлення вантажу;

- комплексом негласних слідчих (розшукових) дій;

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Відповідно до чого слідчий суддя відхиляє заперечення сторони захисту в частині того, що підозра пред`явлена ОСОБА_5 є необґрунтованою.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя бере до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, а також того, що підозрюваний з підозрою не погоджується, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

З урахуванням процесуальних дій, які ще належить вчинити органу досудового розслідування, ризик знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, на думку слідчого судді на теперішній час, також наявний.

Враховуючи також те, що підозрюваному ОСОБА_5 при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, крім того сторона обвинувачення зазначає, що на теперішній час у кримінальному провадженні не допитано усіх свідків, покази яких мають істотне значення для проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, а отже, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_5 на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При цьому ризик незаконного впливу на свідків є об`єктивним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

В частині посилання сторони обвинувачення на існування в рамках кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя погоджується із стороною захисту в частині посилання на необґрунтованість вказаних ризиків, з огляду на наступне.

Так, стороною обвинувачення не обґрунтовано те, яким чином підозрюваний ОСОБА_5 зможе перешкоджати кримінальному провадженню, а тому слідчий суддя приходить до переконання про формальність посилання сторони обвинувачення на існування такого ризику та про його фактичну відсутність.

Сторона обвинувачення в своєму клопотанні посилається також на наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження в матеріалах доданих в обґрунтування клопотання.

Так, щодо ризику можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, вказаний ризик не є обґрунтований, так як стороною обвинувачення не надано даних, що вказують на те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності.

4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

4.4. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_5 розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з цим, відповідно до абзацу другого ч. 5 ст. 188 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину (до даної категорії належить підозрюваний ОСОБА_5 ) складає від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Сторона обвинувачення просить визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі ста вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте, слідчий суддя вважає, що вказаний розмір застави, який просить визначити сторона обвинувачення є необґрунтованим, адже слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні не доведено необхідність визначення розміру застави у зазначеному у клопотанні розмірі та вважає, щозастава у розмірі ста розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осібздатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків під загрозою звернення застави в дохід держави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000405 від 21.12.2022 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Держаній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 02.04.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі ста розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 268 400 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) грн.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 02.04.2023 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;

2) не відлучатися за межі м. Одеса без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1