ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 533/736/22 Номер провадження 11-сс/814/1401/22Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2022 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря

судового засідання ОСОБА_5

скаржника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Козельщинського районного суду Полтавської області від 07 листопада 2022 року,

в с т а н о в и л а:

Цією ухвалою повернуто скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність працівників Сектору поліцейської діяльності №1 ВП №2 Кременчуцького РУП ГУНП у Полтавській області для звернення за підсудністю до слідчого судді Комсомольського міського суду Полтавської області.

Роз`яснено ОСОБА_6 , що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Постановлене рішення слідчий суддя мотивував тим, що названа скарга не підлягає розгляду слідчим суддею Козельщинського районного суду Полтавської області, оскільки до компетенції Сектору поліцейської діяльності №1 ВП №2 Кременчуцького РУП ГУНП у Полтавській області не належить внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у той час як досудове розслідування кримінальних правопорушень здійснюється ВП №2 Кременчуцького РУП ГУНП у Полтавській області, який розташований по вул. Добровольського, 6 у м. Горішні Плавні Полтавської обл.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді Козельщинського районного суду Полтавської області від 07 листопада 2022 року, мотивуючи тим, що слідчий суддя помилково послався на п.14 Положення про Відділ поліції №2 Кременчуцького районного управління ГУНП у Полтавській області та не врахував те, що апелянтом було подано скаргу до слідчого органу, який знаходиться в межах територіальної юрисдикції Козельщинського районного суду Полтавської області. Водночас посилається на наявність сумнівів у неупередженості судді ОСОБА_1 при постановленні оскаржуваного рішення в даному провадженні.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце засідання апеляційної інстанції, до суду не з`явилися.

Відповідно ж до ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників провадження, які судом були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає проведенню розгляду.

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ заслухала суддю-доповідача, думку скаржника на підтримку апеляційної скарги, перевірила матеріали провадження та дійшла висновку про те, що апеляційне провадження підлягає закриттю з огляду на таке.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Суду як джерело права.

У розумінні Європейського суду з прав людини звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп.«а» п.3 ст.35 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст.34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Так, Суд вказував на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з Європейським судом з прав людини вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти Європейського суду з прав людини, його суддів, Секретаріату Європейського суду з прав людини або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року (заяви №№61164/00 і 18589/02)).

У свою чергу, аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду (справи №№199/6713/14-ц, 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

За ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції України, ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Вимоги, яким повинна відповідати апеляційна скарга, визначені ст.396 КПК України. Окрім того, загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відноситься повага до людської гідності.

Також приписами ч.1 ст.11 КПК України унормовано, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України.

Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Водночас, використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) кримінального провадження, а також його завданню.

Однак, у апеляційній скарзі ОСОБА_6 зазначено образливі висловлювання із застосуванням ненормативної лексики на адресу суддів, у тому числі Полтавського апеляційного суду, пов`язані зі здійсненням ними правосуддя, а тому апеляційна скарга, що містить такі висловлювання, є неприйнятною. Наведене виходить за межі коректної, легітимної критики, свідчить про очевидну неповагу до честі й гідності суддів, суперечить основним засадам, завданням судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

КПК України не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки названого зловживання. Разом з тим, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.

За таких обставин, ураховуючи викладені вище приписи нормативно-правових актів і практику Європейського суду з прав людини, колегія суддів уважає, що використання ОСОБА_6 у тексті апеляційної скарги неприпустимих та образливих висловлювань на адресу суддів указує на таке зловживання, через це подана ним апеляційна скарга є неприйнятною та підлягала поверненню апелянту.

Аналогічний підхід застосовано Верховним Судом в ухвалі від 07 листопада 2022 року (справа №757/9655/22-к, провадження №51-3392 ск 22) та постанові від 29 липня 2021 року (справа №264/6844/20, провадження №51-572 км 21).

Оскільки ухвалу про повернення апеляційної скарги суд може постановити лише на стадії вирішення питання щодо її прийнятності для розгляду, апеляційний суд дійшов висновку про необхідність закриття апеляційного провадження.

Водночас слід зазначити, що дане рішення колегії суддів відповідно до ч.7 ст.399 КПК України не позбавляє ОСОБА_6 права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст.376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

у х в а л и л а:

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Козельщинського районного суду Полтавської області від 07 листопада 2022 року про повернення скарги ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_7