Справа № 527/2882/22
провадження № 1-кс/527/612/22
УХВАЛА
09 листопада 2022 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого СВ ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Козельщинського відділу Глобинської окружної прокуратури ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження №0000041, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 21 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
07 листопада 2022 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Козельщинського відділу Глобинської окружної прокуратури ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження №0000041, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 21 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 04.11. 2022 року о 08:43 год. до чергової частини СПД ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про факт незаконної вирубки дерев за межами населеного пункту с. Єгорівка Кременчуцького району Полтавської області. При виїзді слідчо-оперативної групи на місце події було встановлено, що за межами населеного пункту с. Єгорівка Кременчуцького району Полтавської області на території Семенівської ОТГ, біля автомобільної дороги С172119 виявлено факт вирубки дерева шляхом випилювання.

На місці події було виявлено та вилучено бензопилу марки «Forte FGS-18MG» оранжевого кольору з шиною марки GOODLUCK, дві сокири. Оглядом встановлено що дерево Верба має численні розгалуження та зі сторони дороги виявлено сім зрізів з дерева «Верба» (діаметром від 23 до 66 см). На узбіччі дороги насип з фрагментів дерева Верба розпиляних довжиною близько 30 см та порубані на фрагменти (рубанці), які було вилучено. Все перераховане майно визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню. Також на місці події був присутній ОСОБА_5 , у якого на момент проведення огляду були відсутні документи щодо проведення робіт щодо вирубки деревини у полезахисній лісосмузі.

Посилаючись на те, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно під час проведення вищевказаної слідчої дії є доказом вчинення кримінального правопорушення, і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, а тому з метою збереження речових доказів, прокурор просив суд, накласти арешт на вилучені при проведенні огляду від 04.11.2022 року бензопилу марки «Forte FGS-18MG» оранжевого кольору з шиною марки GOODLUCK, дві сокири та частини спиляних та порубаних на рубанці дерев породи «Верба», шляхом позбавлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та будь яких інших осіб можливості відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися зазначеним майном, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо).

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, прокурор направив до суду заяву, у якій просив розгляд клопотання розглядати у його відсутність, зазначив, що клопотання підтримує.
В судове засідання власник майна не з`явився, належним чином повідомлений про місце та час розгляду справи.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучені в ході огляду місця події 04.11.2022 року бензопилу марки «Forte FGS-18MG» оранжевого кольору з шиною марки GOODLUCK, дві сокири та частини спиляних та порубаних на рубанці дерев породи «Верба» набуло статусу тимчасово вилученого майна та визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному провадженні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на майно з метою забезпечення кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Козельщинського відділу Глобинської окружної прокуратури ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження №0000041, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 21 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на вилучені при проведенні огляду від 04.11.2022 року бензопилу марки «Forte FGS-18MG» оранжевого кольору з шиною марки GOODLUCK, дві сокири та частини спиляних та порубаних на рубанці дерев породи «Верба», шляхом позбавлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та будь яких інших осіб можливості відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися зазначеним майном, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо).

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1