Справа № 357/4800/23
У Х В А Л А

21 квітня 2023 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001745, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 4 ст. 185 КК України щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кощіївка Фастівського району Київської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, розлученого, непрацюючого, без місця реєстрації та без визначеного місця проживання, раніше судимого, -

про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

сторони кримінального провадження: прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 , захисник обвинуваченого ОСОБА_6 ,

У С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , звернулися до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0001745, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч.4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 4 ст. 185 КК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування менш суворого запобіжного заходу.

Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування та суду обгрунтовує тим, що ОСОБА_5 вчинив умисні тяжкі злочини проти власності, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 років до 8 років. Крім цього, ОСОБА_5 на даний час не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, міцних соціальних зв`язків, не одружений, тобто відсутні сталі соціальні зв`язки, а ті що є не стали на заваді вчинення кримінального правопорушення. При цьому ОСОБА_5 не має місця реєстрації та усвідомлення можливості настання вказаних вкрай несприятливих наслідків спонукало підозрюваного ОСОБА_5 змінювати своє місце проживання та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Відповідно в провадженні СРЗПО ВКП Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебуває оперативно-розшукова справа «Розшук» № 02/01/416-22022 від 11.10.2022, заведена відносно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який переховується від органів досудового розслідування за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України та ч. 4 ст. 185 КК України. В ході проведення комплексу оперативно - розшукових заходів 20.04.2023 було отримано інформацію, щодо встановлення місця знаходження підозрюваного ОСОБА_5

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення обгрунтовує тим, що підозрюваний ОСОБА_5 був засудженим 28.03.2018 Васильківським міськрайонним судом Київської області за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289, на підставі ч. 1 ст. 70 КК України до 6 років позбавлення волі, при цьомуне має постійного джерела доходів і як наслідок засобів для задоволення побутових потреб, проігнорувавши встановлені законом норми поведінки в суспільстві, вчинив ряд умисних тяжких кримінальних правопорушень, що свідчить про відсутність будь-яких стримуючих факторів щодо вчинення протиправної поведінки, в тому числі кримінальних правопорушень. Тому наявні передумови для вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень.

Наведені вище обставини, свідчать що застосування більш м`яких окрім як тримання під вартою запобіжних заходів не може запобігти виникненню ризикам, існування яких обґрунтовано слідчим.

Таким чином, для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків у провадженні, беручи до уваги неможливість запобіганню вищезазначеним ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою та враховуючи особу підозрюваного, є обґрунтована необхідність у застосуванні щодо останнього запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів із визначенням розміру застави.

Позиції сторін.

У судовому засіданні прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_4 заявлене клопотання підтримала у повному обсязі та просила задовольнити з підстав, вказаних у його мотивувальній частині.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_6 не заперечували проти задоволення клопотання.

Позиція слідчого судді.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та долучені до нього документи, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали, та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, приходить до наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п.1- п.3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний-обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного - обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним- обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.

У ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч.4 ст. 185 КК України за викладених у клопотанні обставин.

22.07.2022 ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням час, перебував неподалік будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_7 та в цей час у останнього виник злочинний умисел на заволодіння майном, яке знаходилось в середині вказаного будинку.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, повторно, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, скориставшись відсутністю власника та тим, що за його діями ніхто не спостерігає, через хвіртку проник на територію домоволодіння та в подальшому шляхом пошкодження вікна однієї з кімнат будинку, проник всередину, звідки вчинив крадіжку ручного металевого насоса вартістю 111 грн. 67 коп., сокири з дерев`яною ручкою вартістю 250 грн. 00 коп., алюмінієвих ложок в кількості 26 штук загальною вартістю 94 грн 38 коп. та компресору «Торнадо АС 580» золотистого кольору вартістю 517 грн 88 коп., які належать потерпілій ОСОБА_7 .

Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 973 грн. 93 коп.

Окрім цього, 26.07.2022 в невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_5 перебував поруч з територією домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , де за парканом, поруч з будинком побачив мопед білого кольору з чорними вставками марки «Sabur», який належить ОСОБА_8 та в цей час у останнього виник умисел на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, повторно, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, користуючись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом відкриття засуву хвіртки, проник на огороджену, придатну для зберігання майна територію домоволодіння, звідки незаконно заволодів мопедом білого кольору з чорними вставками «Sabur», об`ємом двигуна 49 кубічних сантиметрів, без номерних знаків, вартістю 7604 гривні 67 копійок, який відкотив до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 7604 гривні 67 копійок.

Окрім цього 27.07.2022 у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_5 перебував поруч з територією домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 , яке належить ОСОБА_9 та в цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на заволодіння майном, яке знаходилось в середині вказаного домоволодіння.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, скориставшись відсутністю власника та тим, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшов на територію домоволодіння, де шляхом пошкодження вікна сарайного приміщення, проник всередину, звідки вчинив крадіжку бензопили помаранчевого кольору марки «Oleo Mac 936» вартістю 2731 грн. 50 коп., бензокоси марки «Eltos БГ 5500» з додатковими лезами ножів High вартістю 2608 грн. 23 коп., гумових комуфляжних чобіт марки «Litma», вартістю 223 грн. 33 коп., барабана з ліскою до бензокоси, вартістю 77 грн. 17 коп., мастила марки «Grease Very Lube», вартістю 88 грн. 85 коп., берців кирзових марки «Talan», вартістю 350 грн., зарядного пристрою марки «Ton 12 v 5 a», вартістю 850 грн., ножиць по металу, магнітоли марки «Saturn ST 1351», вартістю 250 грн, куртки жіночої бежевого кольору без маркування, вартістю 87 грн. 50 коп., які належать потерпілому ОСОБА_9 .

Після цього ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_9 майнової шкоди на загальну суму 7266 грн. 58 коп.

Окрім цього, 29.07.2022 у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_5 перебував поруч з територією домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_10 та в цей час у останнього виник злочинний умисел на заволодіння майном, яке знаходилось в середині вказаного домоволодіння.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, скориставшись відсутністю власника та тим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом відкриття хвіртки паркану проник на територію домоволодіння, де шляхом вибиття скла та рами вікна будинку, проник в середину, звідки вчинив крадіжку продуктів харчування, а саме: розфасованого печива «Вушка ТМ Лукас» вагою 2 кг, вартістю 273 грн. 50 коп., кетчупу «Торчин лагідний» 500 мл., вартістю 38 грн. 60 коп., заправки «Торчин для харчо зі сливовим пюре», вартістю 25 грн. 93 коп., консервів «Кілька в томатному соусі Lokki» 220 г., в кількості 2 штуки, вартістю 29 грн. 37 коп. кожна, загальною вартістю 58 грн. 74 коп., консервів «Бички в томатному соусі Боцман» 240 г., вартістю 32 грн. 03 коп. та олії рафінованої «Сонях», об`ємом 1 л., вартістю 61 грн. 03 коп., які належать потерпілій ОСОБА_10 .

Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_10 майнової шкоди на загальну суму 489 грн. 83 коп.

Відомості за даним фактом було внесено до ЄРДР за № 0001745 від 27.07.2022 року за ч. 2 ст. 289 КК України та ч. 4 ст. 185 КК України.

При розгляді даного клопотання слідчим суддею встановлено, що письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручено з дотриманням вимог ч. 2 ст. 278 КПК України - 22.09.2022.

Щодо обґрунтованості підозри.

Вищезазначені обставини обумовлюють наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення на думку сторони обвинувачення, з чим слідчий суддя погоджується, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності, зокрема: заявами ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення; протоколами допиту потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 ; протоколами огляду місця події; протоколом огляду житла; протоколом огляду предметів; висновками експертів.

Наявність ризиків та їх обґрунтованість.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час перевірки наявності ризиків у даному кримінальному провадженні слідчий суддя вважає переконливими та погоджується із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду обумовлений тим, що підозрюванийй тривалий час перебував у розшуку. Так, 26.09.2022 досудове розслідування у кримінальному провадженні було зупинено у зв`язку із переховуванням підозрюваного від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності і його місцезнаходження невідоме. Відповідно до ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду від 06.10.2022 було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою приводу його для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на шість місяців. Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04.04.2023 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу його для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на шість місяців. В ході проведення комплексу оперативно - розшукових заходів, спрямованих на отримання інформації щодо встановлення місця знаходження підозрюваного ОСОБА_5 20.04.2023 о 15:00 год. було встановлено місце його перебування, а саме: АДРЕСА_4 та відповідно підозрюваного ОСОБА_5 старшим оперуповноваженим СРЗПО ВКП Білоцерківсього РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_11 21.04.2023 о 06:00 год. було затримано.

Враховуючи ці обставини у сукупності із особою підозрюваного ОСОБА_5 та характером злочинів у вчиненні яких він підозрюється, слідчий суддя дійшов висновку про існування високого ступеня ризику того, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про існування ризику вчинити інше кримінальне правопорушення підозрюваним ОСОБА_5 зважаючи на те, що він, будучи засудженим 28.03.2018 Васильківським міськрайонним судом Київської області за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289, на підставі ч. 1 ст. 70 КК України до 6 років позбавлення волі, та звільнившись з місць позбавлення волі умовно-достроково, проігнорувавши встановлені законом норми поведінки в суспільстві, знову вчинив ряд умисних тяжких кримінальних правопорушень проти власності. Вказане свідчить про злочинну спрямованість особи підозрюваного та вперте небажання стати на шлях виправлення та високий ризик можливої протиправної поведінки підозрюваного у майбутньому.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Сторона обвинувачення посилається на неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу з огляду на наявність високого ступеню встановлених ризиків.

Слідчий суддя зазначає, що метою застосування запобіжного заходу, в тому числі й такого виняткового, як тримання під вартою, відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Крім того, при виборі між кількома запобіжними заходами, слід перевірити чи можуть більш м`які запобіжні заходи, запобігти ризикам, існування яких доведено прокурором.

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан, наявність судимостей, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється.

На час розгляду порушеного у клопотанні питання стосовно підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_5 , неодружений, утриманців не має, непрацюючий, без визначеного місця реєстрації та проживання, тобто не має міцних соціальних зв`язків, раніше судимий, а саме: 28.03.2018 Васильківським міськрайонним судом Київської області за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289, на підставі ч. 1 ст. 70 КК України до 6 років позбавлення волі, вчинив кримінальні правопорушення у період умовно-дострокового звільнення від відбування покарання.

Оцінюючи в сукупності всі обставини, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , особу підозрюваного, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про високий ступінь ймовірності позапроцесуальних дій підозрюваного, спрямованих на ухилення від органу досудового розслідування чи суду та вчинення підозрюваним нового кримінального правопорушення.

Сукупність вказаних обставин на переконання суду не дає підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який просить застосувати орган досудового слідства тримання під вартою.

Вирішуючи питання щодо обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує також вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

За викладених встановлених слідчим суддею обставин, враховуючи, що підстав для застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не вбачається, та що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, на переконання слідчого судді переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного, суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_5 та визнає за реальну небезпеку можливість ухилення від слідства та суду, та вчинення ним нового кримінального правопорушення у разі застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який просить застосувати орган досудового розслідування. Адже, на переконання слідчого судді, саме такий запобіжний захід, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та в повній мірі забезпечить запобіганню ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Даних про те, що ОСОБА_5 не може утримуватися в умовах СІЗО, слідчому судді не надано.

Слідчий суддя з урахуванням вищенаведених обставин визначає стосовно ОСОБА_5 та утримувати в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» з 01.01.2023 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 грн.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його тяжкість, дані про особу обвинуваченого, його майновий стан, суд вважає, що у даному кримінальному провадженні можливо визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (2684 х 50), що становить 53 680.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 96, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001745, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 4 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Обрати стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 19 червня 2023 включно та утримувати в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , рахувати з моменту його фактичного затримання - 21.04.2023.

Одночасно визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем), на наступний депозитний рахунок: Територіальне управління Державної судової адміністрації в Київській області: UA0018661 Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, отримувач платежу - ТУ ДСА України в Київській області, ідентифікаційний код за ЄДРПОУ - 26268119.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного, який вніс заставу з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, та (або) суду;

2) не відлучатися із с. Вільшанська Новоселиця Білоцерківського району Київської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого судді, та (або) суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) уникати спілкування із свідками, потерпілим та підозрюваним по кримінальному провадженні, а також з особами, які брали участь в якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

У разі внесення застави, встановити двохмісячний строк дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, який вніс таку заставу вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали для виконання направити начальнику ДУ «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України та начальнику ІТТ №1 ГУ НП в Київській області.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 25.04.2023 о 13-00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_12