490/262/23 03.02.2023
н/п 1-кс/490/1236/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/262/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

03 лютого 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчогоСВ ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець с. Новоолександрівка, Нововоронцовського району Херсонської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштованого, раніше судимого:

-10.11.2008 року Херсонським обласним судом за ч.4 ст.187, ч.2 ст.115 КК України, із застосуванням ст..70 КК України до 13 років позбавлення волі з конфіскацією майна; звільненого 04.12.2019 року з Дарєвської ВК Херсонської області №10;

-29.04.2021 року Нововоронцовським районним судом Херсонської області за ч.2 ст.185 КК України до 6 місяців арешту; звільненого 31.12.2021 року з Казанковської ВК Миколаївської області №93;

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000048 від 10.01.2023.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Зокрема,з 01.08.2022 року по 05.08.2022 рік, більш точної дати та часу слідством не встановлено, ОСОБА_6 діючи умисно, з корисливих мотивів, зайшов через незачинену хвіртку на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_7 , після чого проник до незачиненого приміщення сараю звідки таємно викрав бензопилу TatraGarden MS-170 із 35 шиною, вартість якої згідно висновку товарознавчої експертизи № 190 від 16.01.2023 року становить 3272 грн. 18 коп. В подальшому розпорядився вказаним майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальні збитки на загальну суму 3272 грн. 18 коп.

Також, у період часу з 01.09.2022 року по 10.09.2022 рік, більш точної дати та часу слідством не встановлено, ОСОБА_6 діючи умисно, з корисливих мотивів, таємно, повторно, завчасно знаючи про схованку ключів від вхідних дверей житлового будинку, відчинив та зайшов у приміщення вищевказаного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_8 , звідки таємно викрав двокамерний холодильник NORD Class A, вартість якого згідно висновку товарознавчої експертизи № 133 від 11.01.2023 року становить 4433 грн. 33 коп., який самостійно переніс до місця свого проживання за адресою АДРЕСА_1 .

В подальшому розпорядився вказаним майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_9 матеріальні збитки на загальну суму 4433 грн. 33 коп.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання до 8 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував та просив застосувати домашній арешт. Також зазначив про необґрунтованість підозри.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0000048 від 10.01.2023.

31.01.2023 року підозрюваного ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою про вчинений злочин потерпілого ОСОБА_9 , допитом потерпілого ОСОБА_9 , протоколом огляду місця події від 10.01.2023 за участю потерпілого ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , заявоюпро вчинений злочин потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом огляду місця події за участю потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом слідчого експерименту від 30.01.2023 року за участю статиста та потерпілого; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, а тому, приймаючи до уваги тяжкість злочину може виїхати до іншої країни або на непідконтрольну Україні територію з метою переховування від органів досудового розслідування, суду. Крім того, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він характеризується негативно за місцем проживання, зловживає алкогольними напоями, раніше неодноразово судимий, в тому числі за вчинення корисливих кримінальних правопорушень, після звільнення з ОСОБА_14 (31.12.2021 року) знову підозрюється у вчинені (серпень 2022 року) тяжкого злочину вчиненого в період воєнного стану на окупованій території.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Поряд з цим суд вважає за необхідне зазначити про те, що не доведений ризик, у відповідності до положень ст.177 КПК України, - може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме ухилятись від явки до органів досудового розслідування та/або суду, оскільки це є лише припущення та не підтверджується матеріалами провадження.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді від 5 до 8 років позбавлення. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване проти власності громадян. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обґрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та час його вчинення (в умовах воєнного стану під час перебування на окупованій території), а також його спрямування проти власності громадян і, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання прокурора про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 (корисного злочину проти власності), його майновий та ризики зазначені судом, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680,00 грн. з покладенням на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчогоСВ ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором,про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: вул. Лагерне поле 5, м. Миколаїв.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, а саме: з моменту проголошення ухвали о 03 лютого 2023 року до 31 березня 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680,00 грн. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят).

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок ОСОБА_6 звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_6 покладаються такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з с. Новоолександрівка Бериславського району Херсонської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні;

- у разі наявності здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1