У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 183/6546/22

№ 1-кс/183/1875/22

24 листопада 2022 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 10.10.2022 року до ЄРДР за № 0000952 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України про заміну запобіжного заходу з тримання під варто на домашній арешт:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новомосковськ Дніпропетровської області, громадянина Російської Федерації, з середньою освітою, пенсіонера, розлученого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

за участі:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИЛА:

Захисник ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з клопотанням про заміну запобіжного заходу з тримання під варто на домашній арешт підозрюваному ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 10.10.2022 року до ЄРДР за № 0000952 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання захисник ОСОБА_3 зазначила, що 11.10.2022 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України. 12.10.2022 року ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.11.2022 року. 10.11.2022 року слідчим суддею Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 11.12.2022 року. В обґрунтуванні продовження дії запобіжного захлду слідчий суддя у своєму рішенні зазначив, щодо існування ризику визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину із застосуванням насильства, останній розуміє, що у разі визнання його судом винним його може бути засуджено судом до позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, після вчинення інкримінованого злочину 09.10.2022 року з місця події втік та був затриманий працівниками поліції 10.10.2022 року. Окрім того враховано, що підозрюваний є громадянином РФ, пенсіонер, не має на утриманні малолітніх та непрацездатних осіб, не має стійких соціальних зв`язків, тому існує можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від покарання. Згідно ч. 1 ст. 201 КК України Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом. В даному клопотанні зазначаються нові обставини, які не розглядались слідчим суддею під час обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 10.11.2022 року. ОСОБА_4 хоча і є громадянином РФ, але має безстрокову посвідку на постійне проживання від 26.08.2004 року, в якій зазначено його місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування від 04.08.2003 року ОСОБА_4 на праві власності належить житловий будинок по АДРЕСА_1 , відповідно до акту від 15.11.2022 року разом з ОСОБА_4 у його домоволодінні проживає його племінник ОСОБА_6 з дружиною ОСОБА_7 , за місцем проживання ОСОБА_4 характеризується позитивно, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має ряд захворювань, а саме: 16.11.2018 року проведена операція тотальне безцементне ендопротезування правого тазостегнового суглоба, встановлена безцементна чашка, поліетиленовий вкладиш, безцементна ніжка, керамічна головка. За наслідками ЗЧМТ, яка отримана у 1998 році, постійно проходить амбулаторне та стаціонарне лікування у лікаря невропатолога з діагнозом: наслідки ЗЧМТ з лікворно гіпертензій ним синдромом, мікроорганічною симптоматикою, координаторними порушеннями легко вираженими, знаходиться на обліку у лікаря уролога з діагнозом хронічний простатит, хронічний цестит з застійливими проявами, а також має захворювання на атеросклероз судин нижніх кінцівок. Враховуючи стадію кримінального провадження, тривалість знаходження підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, особу підозрюваного, хворобливий стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, право власності, похилий вік, вимоги ст. ст. 5, 6 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст. ст. 3, 62 Конституції України, вважає за можливе змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, заборонивши підозрюваному ОСОБА_4 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Просить врахувати активну поведінку ОСОБА_4 під час досудового розслідування, в якому останній активно сприяє органам досудового розслідування щодо проведення об`єктивного досудового слідства, надає показання, двічі за його участю проведено слідчий експеримент, добровільно надані біологічні зразки для проведення експертиз. Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органі досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надання сторонами кримінального провадження докази, обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу. Згідно Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 19.12.2014 року «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою», відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який. ЄСПЛ визнав, що сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо неї запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. При розгляді даного клопотання просить врахувати, що вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, слід дотримуватись вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини,Ю згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 зможе забезпечити запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який полягає в забороні залишати за адресою: АДРЕСА_1 з забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України. На підставі вищевикладеного просить змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 з покладенням на останнього процесуальних обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України в межах досудового розслідування по 11.12.2022 року.

Захисник в судовому засіданні підтримала клопотання та просила його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Прокурор просив відмовити в задоволені клопотання захисника, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_4 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, є недостатніми та недоцільними, оскільки вони не можуть забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Дослідивши клопотання та надані письмові докази, вислухавши обґрунтування прокурора, захисника, підозрюваного, слідчий суддя прийшла до таких висновків.

У відповідності з ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу. Частина 4 ст. 201 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Дослідивши під час судового розгляду матеріали, додані захисником в обґрунтування клопотання, слідчий суддя вважає, що питання допустимості та належності доказів під час досудового розслідування не є предметом розгляду слідчим суддею. Відповідно до п. 55 рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Під час судового розгляду захисник ОСОБА_3 довела слідчому судді відсутність ризиків у відношенні її підзахисного, однак слідчий суддя вважає, що у відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Камбел і Харлі проти Сполученого Королівства», вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Зважаючи на вищенаведене, слідчий суддя вважає, що практика Європейського суду з прав людини знімає всі суперечності щодо повноважень слідчих суддів під час досудового розслідування, а саме те, що саме слідчий суддя повинен вирішувати питання щодо достатності, належності та допустимості доказів. Також слідчий суддя вважає, всі досліджені докази сторони захисту впливають на обґрунтованість клопотання захисника ОСОБА_3 .

Як вже зазначалося вище, частиною 4 ст. 201 КПК України передбачено розгляд клопотання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.10.2022 року ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. У вказаній ухвалі було вмотивовано наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий суддя вважає, що захисником ОСОБА_3 під час судового розгляду надані докази, які б спростували висновки, зроблені слідчим суддею в ухвалі від 12.10.2022 року.

Крім того, розглядаючи питання про можливість зміни у відношенні ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, слідчий суддя вважає, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання захисника ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Все наведене раніше, на думку слідчого судді, неодмінно свідчить про наявність підстав для застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На підставі ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який був застосований раніше, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена та наведена захисником в обґрунтування клопотання.

Слід зауважити, що національне законодавство України та практика Європейського суду з прав людини неодноразово зазначали, що запобіжний захід є лише заходом забезпечення кримінального провадження та не має бути вже визначеною мірою покарання у кримінальному провадженні.

Так, п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» визначає, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику.

Захисником в судовому засіданні клопотання про заміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт доведено та підлягає задоволенню з підстав викладених в клопотанні та до ОСОБА_4 повинно бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З урахуванням вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків. Слідчий суддя також враховує обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , тому вважає, що до ОСОБА_4 повинно бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово.

Крім того, слідчий суддя вважає, що на ОСОБА_4 повинні бути покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про заміну запобіжного заходу з тримання під варто на домашній арешт задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Новомосковськ Дніпропетровської області, громадянину України - змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, строком до 11 грудня 2022 року включно, звільнивши його з-під варти з зали суду негайно.

Покласти на ОСОБА_4 , строком на два місяці, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, прокурора Новомосковської окружної прокуратури та суду за першою вимогою;

- не відлучатися з місця реєстрації та фактичного проживання, тобто: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду цілодобово, крім необхідності звернення за медичною допомогою та у зв`язку з можливими заходами під час дії воєнного стану.

Контроль за поведінкою підозрюваного ОСОБА_4 , який перебуває під домашнім арештом, покласти на слідчого Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_8 ..

Копію ухвали направити для виконання начальникові Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, прокуророві Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1