Справа №944/686/22
Провадження №1-кп/944/528/23
УХВАЛА

29.03.2023 року м.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

представника потерпілої - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м.Яворові клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення судово-психологічної експертизи в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000718 від 15 листопада 2021року про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заявила клопотання про призначення судово-психологічної експертизи в порядку ст.332 КПК України.

В обґрунтування заявлених вимог покликається на те, що під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні проведена судово- психіатрична експертиза, згідно висновку судового експерта №656 від 14.12.2021року, ОСОБА_4 в період часу вчинення інкримінованого йому правопорушення хронічними психічними захворюваннями чи недоумством не страждав, міг усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Застосування примусових заходів медичного характеру не потребує.

Згідно з матеріалів досудового розслідування, зокрема показів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та протоколів слідчих експериментів, приблизно о 19год 00хв 14.11.2021 потерпілий ОСОБА_8 першим розпочав конфлікт з ОСОБА_4 , а саме, почав нецензурно висловлюватися відносно його колишньої дружини, яка на даний час є дружиною ОСОБА_4 , та в грубій формі назвав її жінкою легкої поведінки, після цього, наніс удар по лиці обвинуваченому.

Дії ОСОБА_4 мали причинний зв`язок з попердньою поведінкою потерпілого ОСОБА_8 : образа дружини ОСОБА_4 та нанесення йому удару по обличчю, а тому є всі підстави вважати, що ОСОБА_4 міг перебувати у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання, котре викликане тяжкою образою ОСОБА_4 з боку потерпілого ОСОБА_8 .

Вважає, що у висновку експерту не вирішувалося питання чи могли ці обставини вплинути на його стан, та чи можливо було запобігти смерті ОСОБА_8 у разі надання вчасної медичної допомоги.

Крім цього, висновок судово-пснхіатрічного експерта №686 від 14.12.2021 не відповідає вимогам порядку проведення судово-психіатрічної експертизи, затвердженого наказом Міністертсва охорони здоров`я №865 від 08 травня 2018 року, а саме, п.17 з якого слідує, що під час проведення амбулаторної та стаціонарної СПЕ особа встановлюється за документами, що посвідчують її особу.

В експертизі зазначено: дату народження особи, стосовно якої проводиться СПЕ 31.01.1992, в той час як ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , дата винесення процесуального документа, яким призначено експертизу- 29.01.2021 року, тобто на 1.5 місяці пізніше ніж проводилася сама експертиза. ОСОБА_4

затримано за підозроюу вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1. ст.289 КК України.

Всі ці обставини мають надважливс значення для справи, але не встановлені під час досудового розслідування.

З метою недопущення порушення прав та законних інтересів ОСОБА_4 , просить суд призначити у даному кримінальному провадженні судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз за адресою: 79024, м. Львів, вул. Липинського, 54.

На вирішення експерта поставити наступні питання:

1.Чи міг ОСОБА_4 , перебуваючи в певному психологічному стані внаслідок впливу певних обставин, а саме: тяжка образа ОСОБА_4 з боку потерпілого ОСОБА_8 по відношенню до дружини ОСОБА_4 - ОСОБА_9 , раптове нанесення ОСОБА_8 удару ОСОБА_4 , передбачати наслідки своїх дій?

2. Чи міг обвинувачуваний, за станом його психіки в момент скоєння інкримінованого, діяння, усвідомлювати значення своїх дій або керувати ними?

3.Чи були викликані суспільне небезпечні дії обвинувачуваного станом сильного душевного хвилювання (фізіологічного афекту)?

4.Які психологічні причини обумовили настання цього стану?

5.У якій формі протікав афект, якщо він мав місце бути?

6.Чи міг обвинувачуваний у такому стані передбачати наслідки своїх дій?

7.Чи виник фізіологічний афект обвинувачуваного в силу його індивідуальних властивостей через деякий час після протизаконного насильства щодо нього або його тяжкої образи з боку потерпілого?

8.Якою мірою встановлені дії потерпілого могли вплинути на психічний стан обвинувачуваного і якою мірою вони стали причиною його послідучої поведінки?

9.Чи могла поведінка потерпілого, яка хоча й не полягала у протизаконному насильстві або тяжкій образі, викликати у обвинувачуваного стан фізіологічного афекту?

10.Чи мали суттєвий вплив індивідуально-психологічні особливості та емоційний стан ОСОБА_4 на його поведінку під час вчинення інкримінованого йому правопорушення? Якщо мали, то яким саме був цей вплив?

11.Чи перебував ОСОБА_4 на момент скоєння інкримінованого йому правопорушення в емоційному стані? Якщо перебував, то в якому саме емоційному стані він перебував і що стало причиною виникнення цьому стану?

12.Чи перебував ОСОБА_4 на момент вчинення інкримінованого йому правопорушення у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник, клопотання підтримали, просять таке задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні, просить відмовити в задоволенні клопотання, оскільки таке є безпідставним, не одноразово аналогічні клопотання подавались захисниками з метою затягування розгляду справи, в задоволенні яких судом було відмовлено.

В судовому засіданні представник потерпілої - адвокат ОСОБА_6 щодо задоволення клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, заперечив та пояснив, що аналогічне клопотання подавалося попереднім захисником ОСОБА_10 .

До вирішення заявленого клопотання по суті було змінено порядок дослідження доказів та допитано обвинуваченого ОСОБА_11 з приводу обставин, які мали місце у вечірній час 14.11.2021 року в с.Висіч Яворівського району Львівської області. Всі присутні учасники судового розгляду, за виключенням нових захисників, заслухали допит обвинуваченого і ні в кого, напевно, не виникло сумнівів в психічному стані ОСОБА_12 в період інкримінованих дій. З його показів, дослівно: «вживали спиртне, розмовляли», «почав «оскорбляти» мою дружину, я запитався, ти подумав, що сказав», «він відповів так», «я несильно вдарив його правою рукою по лиці», «я сів», «він вдарив мене кулаком, ми почалися бити». Виникає риторичне питання, який може бути в такому випадку у Кульпи Василя стан фізіологічного афекту?

Відповідно до роз`яснення, яке міститься в п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 07.02.2003 року «Про судову практику у справах про злочини проти життя та здоров`я особи», суб`єктивна сторона злочину, передбаченого ст.123 КК України (умисне тяжке тілесне ушкодження, заподіяне у стані сильного душевного хвилювання) характеризується особливим емоційним станом суб`єкта - його душевним хвилюванням, яке значною мірою знижує його здатність усвідомлювати свої дії або керувати ними, а умисел на спричинення тяжкого тілесного ушкодження виникає раптово і реалізовується негайно.

Однак, дослідженими доказами під час судового слідства беззаперечно встановлено, що заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 мало місце на протязі тривалого часу, зокрема в приміщенні будинку ОСОБА_7 , на подвір`ї та в подальшому на вулиці села, до часу виявлення мамою ОСОБА_13 побиття ОСОБА_4 її сина ОСОБА_8 .

Такі об`єктивні обставини підтверджують, що ОСОБА_4 , наносячи ОСОБА_8 численні удари руками та ногами на протязі тривалого часу, діяв з прямим умислом на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень. Просить у задоволенні клопотання сторони захисту та обвинуваченого відмовити.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000718 від 15 листопада 2021року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України була проведена судово-психіатрична експертиза. В матеріалах кримінального провадження є висновок судово-психіатричного експерта №686 від 14.12.2021року, який досліджений в судовому засіданні. Доповнень чи заперечень зі сторони обвинуваченого та його захисника не було. Клопотань щодо виклику в судове засідання експерта ОСОБА_14 ..

В судовому засіданні 01.09.2022 та 17.11.2022 уже були розглянуті аналогічні подані захисником клопотання про призначення судово -психологічної експертизи, за результатом розгляду яких захиснику було відмовлено в задоволенні таких, однак не зважаючи на наведене в ухвалі про відмову в задоволенні клопотання захисник знову звертається з аналогічним.

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частиною 1 статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають

значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Статтею 243 КПК України передбачено, що експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

В судовому засіданні стороною захисту не був доведений факт, щодо призначення судово- психологічної експертизи. Крім цього, не було незгоди та зауважень з боку сторони захисту з експертним висновком судово-психіатричного експерта №686 від 14.12.2021року, який був досліджений в судовому засіданні.

Крім цього, жоден доказ, як і висновок експертизи, не має наперед встановленої сили. Він має бути оцінений при всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Пленум Верховного Суду України в постанові №8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснив, що при дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта, не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Оскільки, у висновку судово-психіатричного експерта №686 від 14.12.2021року експертом було надано вичерпні відповіді на всі поставленні питання, а саме, те, що в період інкримінованого правопорушення ОСОБА_4 хронічним психічним захворюванням не страждав, та не виявляв ознак тимчасового чи будь-якого іншого хворобливого розладу психічної діяльності, міг освідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Застосування примусових заходів медичного характеру не потребує. За своїм психічним станом ОСОБА_4 , може приймати участь у судових засіданнях. Даний висновок викладений чітко та має визначений конкретний характер.

За таких обставин, суд вважає, що експерт в своєму висновку дав чіткі відповіді щодо психічного стану обвинуваченого та його здатності усвідомлювати свої дії та керувати ними як на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, та і після його вчинення, відтак, призначення судово-психологічної експертизи у даному кримінальному провадженні є недоцільним, та призведе до безпідставного затягування розгляду провадження.

Крім цього, суд звертає увагу, що під час дослідження вказаного висновку від 14.12.2021року було з`ясовано у прокурора розбіжності у даному висновку, а саме, щодо дати винесення слідчим постанови про призначення ОСОБА_15 судово-психіатричної експертизи, як з`ясовано в судовому засіданні експертом була допущена помилка, а саме, замість вірної дати 29.11.2021року вказано помилково 29.01.2021.Факт винесення слідчим вищевказаної постанови також підтверджується реєстром матеріалів кримінального провадження долученим до обвинувального акту за №35, звідки слідує що постанова слідчого про призначення судово-психіатричної експертизи винесена 29.11.2021. Що стосується дати народження обвинуваченого ОСОБА_16 яка вказана у даному висновку експертом, а саме, 31.01.1992 замість вірного 31.01.1996, то це також було спростовано в судовому засіданні, та жодних зауважень зі сторони захисту та обвинуваченого не було. Крім цього, особу обвинуваченого ОСОБА_16 було встановлено в судовому засіданні.

Враховуючи вищенаведене, клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючисть ст.ст.332,369-372, 376 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення судово-психологічної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1