Справа №760/7003/23 1-кс/760/3258/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000907 від 27 березня 2023 року,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Києва, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта - середня спеціальна, розлученого, не працюючого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідча СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів iз визначенням застави у розмірі 40 (сорок) прожиткових мiнiмумiв для працездатних осіб.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, а саме, 14 квітня 2017 року Голосіївським районним судом міста Києва за частиною третьою статті 185 КК України засуджений до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 (три) роки, маючи не зняту та не погашену судимість у встановленому законом порядку, вчинив новий корисливий злочин на території Солом`янського району міста Києва за наступних обставин.

Так, 27 березня 2023 року приблизно о 14-00 год. ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, пров. Садовий, 19, біля ґрунтової ділянки з трав`яним покриттям для відпочинку, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, діючи умисно, повторно, протиправно, побачив малолітніх осіб, які сиділи на ґрунтовому покритті та відпочивали. В подальшому, ОСОБА_4 підійшов до малолітніх осіб, поспілкувався з ними та у момент, коли малолітні особи відволіклися, ОСОБА_4 впевнившись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні крадіжки, викрав мобільний телефон, який знаходився на ґрунтовому покритті біля речей малолітньої особи ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: мобільний телефон марки «Apple» моделі «Iphone 8», IMEI: НОМЕР_1 , червоного кольору, вартістю 6000 гривень, у силіконовому чохлі прозоро-бордового кольору, із сім-картою оператора стільникового зв`язку «Київстар» за номером НОМЕР_2 , що матеріального збитку не становить, та з місця кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 6000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, які виразились у повторному таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому в умовах воєнного стану, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 185 КК У країни.

28 березня 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за даним фактом, по кримінальному провадженню № 0000907 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Під час досудового розслідування не встановлено будь-яких даних про те, що підозрюваний не може утримуватися в Київському слідчому ізоляторі, не встановлено того, що підозрюваний має хронічні захворювання у вiдповiдностi до «Порядку органiзацiї надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України вiд 15 серпня 2014 року №1348/5/572 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 20 серпня 2014 року за № 990/25767.

У клопотанні слідча просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років, та у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених статтею 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Разом з тим, у разі задоволення клопотання сторони обвинувачення про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просить визначити розмір застави в сумі не менше 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку сторони обвинувачення саме така сума застави зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вважає за доцільне, в разі внесення підозрюваним розміру застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні, передбачені пунктами 1, 3 частиною п`ятою статті 194 КПК України, обов`язки, а саме: з`являтися за кожною вимогою до СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві за викликом до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження і процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або мiсця роботи.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому та просив клопотання задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що повідомлення про підозру та клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою були вручені ОСОБА_4 без присутності захисника, незважаючи на те, що підозрюваний зазначав, що він хворіє на психічні розлади та перебуває на обліку. Крім того, зазначив, що в протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) не було зазначено родових ознак викраденого телефону, а саме IMEI, тому невідомо чи мобільний телефон відшуканий стороною обвинувачення є телефоном саме потерпілої. Просив обрати відносно ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки останній хворіє на тяжкі хвороби та проживає разом з матір`ю, яка буде його утримувати.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засідання, скориставшись своїм правом, передбаченим статтею 63 Конституції України, відмовився надати будь-які показання.

Вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного, вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до клопотання суд приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Як визначено статтею 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000907 від 27 березня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

28 березня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Копія клопотання та доданих до нього матеріалів, відповідно до частини другої статті 184 КПК України, підозрюваному надана 28 березня 2023 року, що підтверджується розпискою.

Відповідно до положень статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Прокурором у клопотанні доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України у кримінальному провадженні № 0000907 від 27 березня 2023 року, зокрема, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 27 березня 2023 року; протоколом огляду місця події від 27 березня 2023 року; протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_7 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 27 березня 2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками малолітньому свідку ОСОБА_7 від 27 березня 2023 року; протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_10 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 27 березня 2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками малолітньому свідку ОСОБА_10 від 27 березня 2023 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 27 березня 2023 року; протоколом затримання ОСОБА_4 у порядку статті 208 КПК України від 27 березня 2023 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 27 березня 2023 року; протоколом огляду від 27 березня 2023 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 27 березня 2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 27 березня 2023 року; протоколом пред`явлення особи до впізнання ОСОБА_11 від 28 березня 2023 року; протоколом огляду відеозапису від 28 березня 2023 року.

Статтею 178 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного (вік, стан здоров`я, майновий стан підозрюваного тощо), розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідча вказує про наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме, про те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З огляду на викладене, враховуючи те, що є підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за вчинення якого, передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Тобто тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання він може вчинити спробу переховування.

Крім того, перебуваючи на волі ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній судимий за вчинення корисливих злочинів, а саме, останній раз 14 квітня 2017 року Голосіївським судом міста Києва за частиною третьою статті 185 КК України засуджений до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 3 (три) роки, належних висновків для себе не зробив і знову повторно вчинив нове корисливе кримінальне правопорушення на території Солом`янського району міста Києва, на даний час не має постійного доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, а тому з метою наживи може продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові кримінальні правопорушення майнового характеру.

В той же час, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, зникнути та перебувати тривалий час у розшуку, оскільки не має міцних соціальних зв`язкiв, що не перешкоджатиме останньому покинути місто Київ з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Що стосується твердження захисника про те, що при здійсненні повідомлення ОСОБА_4 про підозру та вручення йому клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою було порушено його права через відсутність при здійсненні цих процесуальних дій захисника, оскільки підозрюваним було повідомлено, що він хворіє на психічні розлади та перебуває на обліку, є необґрунтованими, оскільки стороною захисту не було надано слідчому судді доказів, що свідчили б про наявність у ОСОБА_4 психічних розладів через які він не міг усвідомлювати та керувати своїми діями. Крім того, обставини цього кримінального провадження не є такими, що відповідно до вимог статті 52 КПК України вказують на обов`язкову участь захисника, а глава 22 КПК та стаття 184 КПК України не містять будь-яких застережень про необхідність залучення захисника при здійсненні повідомлення особі про підозру та вручення клопотання про застосування запобіжного заходу.

Щодо посилання захисника на те, що при прийнятті заяви про вчинене кримінальне правопорушення не було зазначено родові ознаки вкраденого мобільного телефону, а саме IMEI, слідчий суддя зазначає, що в заяві наведені інші родові ознаки: марка, чохол, номер мобільного телефону, крім того, у подальшому потерпілою було надано IMEI телефону. Водночас, закон не покладає на заявника обов`язок з достовірністю наводити у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення усі елементи складу злочину, достатньо даних про об`єктивні ознаки злочину, а наявність або відсутність події кримінального правопорушення та складу злочину в діях особи може бути встановлено лише в ході проведення досудового розслідування. Тож, в ході досудового розслідування, сукупністю проведених слідчих (розшукових) дій було виявлено викрадений телефон та встановлено особу причетну до вчинення зазначеного кримінального правопорушення.

Доказів того, що стан здоров`я підозрюваного не допускає тримання його під вартою слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод не має.

Таким чином, стороною обвинувачення у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на противагу чому сторона захисту не навела будь-яких аргументів, які б спростовували доводи.

Тож, вищевикладене свідчить про те, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_12 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а саме позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, можливість ухилитися від слідства і суду, ризик перешкоджання кримінальному провадженню та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до статті 183 КПК України слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені частиною п`ятою статті 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

На підставі викладеного та керуючись статтями 177-179, 182, 183, 184, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів в межах строку досудового розслідування.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання - 16 годин 10 хвилин 27 березня 2023 року.

Визначити, що строк дії ухвали закінчується о 16 годині 10 хвилин 26 травня 2023 року.

Визначити розмір застави у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 67 100 гривень ( шістдесят сім тисяч сто гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою,

- не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 26 травня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду міста Києва.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1