Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/876/23
Номер провадження 1-кс/711/283/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваного: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання прокурора відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000325 від 13.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Воронівка Городищенського району Черкаської області, громадянина України, з базовою вищою освітою, який не є особою з інвалідністю, не працюючого, одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, поданим в рамках кримінального провадження №0000325 від 13.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000325 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.11.2022, близько 18 години 40 хвилин, у темну пору доби, при працюючому вуличному освітленні, водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем «AUDI А4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по проїзній частині вулиці Героїв Чорнобиля в місті Городищі, Звенигородського району, Черкаської області, зі сторони залізничного вокзалу в напрямку залізничного переїзду, в порушення вимог п.п. 2.3. б), 12.3. Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою та відповідно не відреагував на її зміну у вигляді появи пішохода на проїзній частині, не вжив заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди, внаслідок чого вчинив наїзд пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перетинав проїзну частину вказаної вулиці зліва направо відносно напрямку руху автомобіля, після чого з місця події зник.

У результатів вказаної події пішохід ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ, скальпована рана голови, забій головного мозку, кома, з якими був госпіталізований до КНП «Городищенське МО», де ІНФОРМАЦІЯ_3 від отриманих травм помер у відділенні інтенсивної терапії.

Ініціатор клопотання вказує, що порушення правил безпеки дорожнього руху водієм «AUDI А4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , а саме вимог пунктів 2.3. б), 12.3 ПДР України, знаходяться в причинному зв`язку з виникнення даної дорожньо-транспортної пригоди та настання наслідків у вигляді спричинення смерті потерпілого ОСОБА_6 .

З урахуванням встановлених даних, ОСОБА_4 10.12.2022 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, тобто порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого.

Причетність ОСОБА_4 до інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: відомостями протоколу огляду місця події від 13.11.2022; показаннями свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , відомостями протоколу обшуку автомобіля.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.12.2022 відмовлено в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрано домашній арешт, а також покладено на нього обов`язки: прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою; не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 26.12.2022 залишено без задоволення апеляційні скарги прокурора і захисника підозрюваного та ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.12.2022 залишено без змін.

Згідно з указаними ухвалами наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, є обґрунтованою.

Прокурором доведено наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, який ґрунтується на тяжкості інкримінованого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя врахував встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено існування ризику впливу на свідків.

Разом з тим, закінчити досудове розслідування у двомісячний строк, який спливає 10.02.2023, неможливо у зв`язку з необхідністю виконання таких слідчих (розшукових) і процесуальних дій: закінчення проведення та долучення до матеріалів кримінального провадження висновків експертизи технічного стану транспортного засобу та транспортно-трасологічної експертизи; призначення та проведення автотехнічної, генетично-молекулярної, трасологічної експертиз; здійснення тимчасового доступу до інформації, яка перебуває у володінні операторів мобільного зв`язку; повідомлення про підозру з викладом всіх встановлених фактичних обставин провадження з остаточною правовою кваліфікацією дій підозрюваного, виконання вимог ст.ст. 290, 291 КПК України.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000325 продовжено до трьох місяців, тобто до 10.03.2023.

Обставинами, що перешкоджали здійсненню цих слідчих та процесуальних дій раніше є тривалість проведення експертних досліджень, які є важливими для прийняття законного і обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні.

Також ініціатор клопотання просив врахувати, що ОСОБА_4 , будучи колишнім працівником поліції, а відповідно будучи обізнаним про порядок та способи збирання доказів у кримінальному провадженні, намагався приховати сліди злочину шляхом здійснення ремонту транспортного засобу, на якому було вчинено злочин. Вказане свідчить про наявність ризику знищення, приховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Заявлені ризики не зменшилися та продовжують існувати, а тому з метою їх запобігання, забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного необхідно продовжити строк запобіжного заходу у межах строку досудового розслідування, тобто до 10.03.2023, тому прокурор звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та зазначив, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, у зв`язку із цим, ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.12.2022, залишеною без змін ухвалою Черкаського апеляційного суду від 26.12.2022, відмовлено в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрано цілодобовий домашній арешт з покладенням на нього обов`язків, визначених ч.5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.02.2023 включно. Крім того, підставою обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність ризиків, визначених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України. Також прокурор вказує, що з урахування того, що закінчити досудове розслідування у двомісячний строк, який спливає 10.02.2023 неможливо у зв`язку з необхідністю виконання слідчих (розшукових) дій, а також закінчення проведення призначених судових експертиз, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було продовжено до трьох місяців, тобто до 10.03.2023. За таких обставин, на даний час виникла необхідність в продовженні строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, при цьому враховуючи, що на даний час ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу підозрюваному, не зменшились та продовжують існувати, а тому прокурор просив, з метою запобігання вказаних ризиків та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, продовжити строк запобіжного заходу у межах строку досудового розслідування, тобто до 10.03.2023.

В судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання з огляду на необґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 та недоведеність відповідними доказами стороною обвинувачення причетності ОСОБА_4 до інкримінованого йому кримінального правопорушення. Так, адвокат зазначив, що стороною обвинувачення так і не здобуто доказів на підтвердження обставини, що ОСОБА_4 був за кермом автомобіля, яким вчинено наїзд на пішохода ОСОБА_6 . Також захисник зазначив, що відсутні потреби для продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з огляду на те, що останній не допускав порушень покладених на нього обов`язків та виконував їх належним чином. Крім того, звернув увагу слідчого судді на те, що на утриманні ОСОБА_4 перебуває його дружина та малолітня дитина, а відтак йому необхідно працювати задля належного їх матеріального забезпечення.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника та просив відмовити в задоволенні клопотання. Додатково зазначив, що він належним чином виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, за кожною вимогою з`являється на виклик слідчого чи суду, та має намір і в подальшому виконувати такі обов`язки. Проте, пояснив, що цілодобовий домашній арешт перешкоджає йому належним чином матеріально забезпечувати його сім`ю та виконувати його батьківські обов`язки. Так, він позбавлений можливості працевлаштуватися та отримувати заробітною плату, враховуючи, що його дружина вийшла з декретної відпустки, то дитину необхідно кожний день водити до ДНЗ, а через обраний йому запобіжний захід, він позбавлений цієї можливості.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, документи надані стороною захисту, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України "метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. При цьому, відповідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 286 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення яких, санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років або без такого.

10.12.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України порушення правил безпеки дорожнього руху, особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.12.2022 відмовлено в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у заборонні підозрюваному покидати місце свого проживання цілодобово, в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.02.2023 включно.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 26.12.2022 залишено без задоволення апеляційні скарги прокурора і захисника підозрюваного та ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19.12.2022 залишено без змін.

Постановою першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_13 від 09.02.2023 строк досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000325, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.11.2022, продовжено до 3-х місяців, тобто до 10.03.2023.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: відомостями протоколу огляду місця події від 13.11.2022; показаннями свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , відомостями протоколу обшуку автомобіля.

Крім того, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України перевірена та підтверджена ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту від 19.12.2022, залишеної без змін ухвалою Черкаського апеляційного суду від 26.12.2022.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

З урахуванням викладеного вище, слідчий суддя критично сприймає позицію сторони захисту щодо необґрунтованості підозри. Крім того, слід зазначити, що адвокат фактично дає оцінку доказам, зібраним стороною обвинувачення на даному етапі розслідування на предмет їх належності та допустимості, проте на цей час зазначене є передчасним. Крім того, позиція сторони захисту, фактично не виключає можливість застосування до ОСОБА_4 , який є підозрюваним, запобіжного заходу, відповідно до ст. 176 КПК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні та позицію захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає наступне.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 19 грудня 2022 року у відношенні ОСОБА_4 обраний запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем його фактичного мешкання із забороною залишати житло цілодобово, з покладенням, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків: не залишати цілодобово місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою; не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

В обґрунтування необхідності продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, прокурор в судовому засіданні посилався на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення покарання, незаконно впивати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Крім того, на дуку прокурора, враховуючи, що ОСОБА_4 , будучи колишнім працівником поліції, а відтак обізнаний про порядок та спосіб збирання доказів у кримінальному провадженні, намагався приховати сліди злочину шляхом здійснення ремонту транспортного засобу, на якому було вчинено злочин, а тому, на думку сторони обвинувачення, вказане свідчить про існування ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто ризику знищення, приховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

При цьому слід наголосити, що під час обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчим суддею Придніпровського районного суду м. Черкаси було встановлено наявність існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На даний час, на переконання слідчого судді, прокурором доведено наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, який ґрунтується на тяжкості інкримінованого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років або без такого. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику підозрюваним ОСОБА_4 незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, який з часом зменшився, але продовжує існувати.

В той же час, ризик знищення, приховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зазначений в клопотанні є неконкретизованим жодним чином та на думку слідчого судді виступає формальним доводом в обґрунтування доводів поданого клопотання. Враховуючи, що підозрюваним не спростовується факт здійснення ним заміни лобового скла на його транспортному засобі, а прокурором фактично не наведено обставин та не конкретизовано, які саме речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може знищіти, приховати чи спотворити підозрюваний, з метою уникнення можливого призначеного йому покарання за вчинення інкримінованого йому злочину, а тому слідчий суддя вважає, що вказаний ризик стороною обвинувачення є необґрунтованим та недоведеним.

Вирішуючи питання про доцільність продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Частиною 5 ст. 194 КПК України встановлено, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено існування обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкрімінованого йому органом досудового розслідування злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості переховування від органів досудового розслідування та незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Строк домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 спливає 10.02.2023, проте органом досудового розслідування доведено, що до вказаного часу завершити досудове розслідування по даному кримінальному провадженню неможливо, оскільки внаслідок проведення великого обсягу роботи, об`ємності та складності кримінального провадження необхідно виконати низку слідчих та процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин вчиненого злочину, що неможливо без продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Окремо слід зазначити, що слідчий суддя не відхиляє доводів сторони захисту, викладених на користь підозрюваного, але вважає, що у даному випадку, ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому здійсненні досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у встановленому законом строки, а також, забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобіганню процесуальних ризиків, а тому підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт, слідчий суддя не вбачає.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.03.2023.

Однак, на думку слідчого судді, в судовому засіданні не встановлено достатніх підстав та не доведено стороною обвинувачення доцільності заборони підозрюваному залишати останнім житло цілодобово, а тому з урахуванням відомостей про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, за яким мешкає разом із дружиною та малолітньою дитиною, які перебувають на його утриманні, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, а також враховуючи, що підозрюваний на даний час через застосування до нього цілодобового домашнього арешту позбавлений можливості офіційно працевлаштуватися та отримувати доходи для свого забезпечення та матеріального утримання його сім`ї, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 22-00 години до 06-00 години, в межах строку досудового розслідування, тобто до 10 березня 2023 року, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою; не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, необхідність яких була доведена прокурором в судовому засіданні, та які будуть пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, викладену у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 09 червня 2005 року), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 року), оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, визначених частиною 5 ст.194 КПК України та який в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану. В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_4 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000325 від 13.11.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22-00 години до 06-00 години, в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.03.2023 включно.

Відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Визначити строк дії ухвали до 10 березня 2023 року включно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_4 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебуванні останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали доручити працівникам СУ ГУНП в Черкаській області.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУ НП в Черкаській області, - для відому та виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено та проголошено 14.02.2023 о 17-15 годині.

Слідчий суддя: ОСОБА_1