Справа №295/2652/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.03.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0000062 від 03.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Дізнавач за погодженням з процесуальним керівником звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 03.03.2023 до ВП №1 надійшло повідомлення про те, що поблизу блокпосту КП «Бердичівське», с. Зарічани, Бердичівське шосе, Житомирського району, Житомирської області, було зупинено автомобіль марки "ВАЗ 2109" реєстраційний номер " НОМЕР_1 ", в ході перевірки якого у пасажира ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час поверхневої перевірки в штанах виявлено поліетиленовий пакет із подрібненою речовиною зеленого кольору, зі слів останнього рослини конопель.

03.03.2023 по автомобільній дорозі М21 «Вистоповичі-Житомир-Могилів-Подільський» 182 км + 780, що поблизу блокпосту КП «Бердичівське» в с. Зарічани, Житомирського району, Житомирської області, під час зупинки автомобіля марки "ВАЗ 2109" реєстраційний номер " НОМЕР_1 ", працівниками поліції пасажира вказаного автомобіля ОСОБА_4 затримано за підозрою у зберіганні останнім заборонених в обігу речовин. В ході особистого обшуку ОСОБА_4 у період часу з 21 год. 10 хв. по 23 год. 24 хв. 03.03.2023, працівниками поліції виявлено та вилучено з лівої колошви штаниниОСОБА_4 два зв`язані між собою прозорі поліетиленові кульки в яких знаходиться суха подрібнена маса зеленого кольору, які ОСОБА_4 зберігав при собі, перевозив та при виявлені працівниками поліції добровільно видав.

Таким чином, у сектора дізнання є достатньо підстав вважати, що дані речі належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , м.т.: НОМЕР_2 та є об`єктом даного кримінального правопорушення.

Виявленні предмети 03.03.2023 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000062 від 03.03.2023, про що винесено відповідну постанову.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання дізнавача про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. Оскільки, дане майно вилучені 03.03.2023, а тому наступним робочим днем є 06.03.2023.

Враховуючи те, що вказані предмети являються речовими доказами, наявні достатньо підстав накласти арешт на них з метою позбавлення права на відчуження, розпорядження або користування ним. Також завданням арешту є запобігання можливості приховування та відчуження майна.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на два зв`язані між собою прозорі поліетиленові кульки, в яких знаходиться суха подрібнена маса зеленого кольору, що належать ОСОБА_4 та тимчасово позбавити власника та третіх осіб можливості відчужувати розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Виконання ухвали покласти на дізнавача СД ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5 Перекупка