Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/87/23
номер провадження 1-кс/695/29/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2023 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

дізнавача ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

власник майна, арешт на яке просить накласти дізнавач ОСОБА_5 ,

власник майна, арешт на яке просить накласти дізнавач ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача СД Золотоніського РВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000025 від 06.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернулась до суду з погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000025 від 06.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 06.01.2023 до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від інспектора УПП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 про те, що під час патрулювання в адміністративних межах с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника виявлено двох осіб з свіжо виловленою рибою та знаряддями лову.

На місце події була відразу направлена слідчо-оперативна група Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального проступку та вилучення речових доказів.

Дізнавачем сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , в період часу з 13 год 31 хв по 14 год 10 хв в адміністративних межах с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника згідно з даними геолокації (49.5642451, 32.0573125) проведено огляд місця події, під час якого в ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено: свіжо виловлену рибу різних порід, а саме: щука 4 шт., лящ 4 шт., плітка 1 шт., які було передано на відповідальне зберігання державному інспектору навколишнього природного середовища центрального округу ОСОБА_8 ; предмети схожі на спінінг у кількості 2 шт., які опечатано паперовою биркою з пояснювальним написом; два потрійних гачка з слідами самостійного усунення заводського заусінця, один свинцевий грузок та один потрійний гачок (дельфін), які вилучено та поміщено до сейф пакета PSP 1360153.

Під час проведення огляду місця події у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено та вилучено: свіжо виловлену рибу різних порід, а саме: щука 2 шт., плітка 1 шт., лящ 1 шт., окунь 1 шт., які було передано на відповідальне зберігання державному інспектору навколишнього природного середовища центрального округу ОСОБА_8 ; предмети зовні схожі на спінінг у кількості 1 шт., який опечатано паперовою биркою з пояснювальним написом; два потрійних гачка з слідами самостійного усунення заводського заусінця, які вилучено та поміщено до сейф пакета PSP 1360148.

За даним фактом 06.01.2023 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Як зазначено у клопотанні відповідно до пояснень ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено що він близько шостої години ранку разом з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прибули до с. Кедина Гора на беріг річки Дніпра де здійснював вилов риби за допомогою спінінга на дозволений законом «Вобмер», спіймав рибу: щука 4 шт., лящ 4 шт., плітка 1 шт., яку положив собі в рюкзак та направився додому у бік с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника ОСОБА_6 було зупинено працівниками поліції, які виявили у нього свіжо виловлену рибу та здійснили виклик на «102». Свою вину у незаконному вилову риби визнає в повному обсязі.

Також у клопотанні зазначено, що відповідно до пояснень громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , він близько шостої години ранку разом з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибули до с. Кедина Гора на беріг річки Дніпра, де здійснював вилов риби за допомогою спінінга, останній спіймав рибу: щука 2 шт., плітка 1 шт., лящ 1 шт., окунь 1 шт., яку в подальшому положив собі в рюкзак та направився до дому у бік с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника ОСОБА_5 було зупинено працівниками поліції, які виявили у нього свіжо виловлену рибу та здійснили виклик на «102». Свою вину у незаконному вилову риби визнає в повному обсязі.

06 січня 2023 року дізнавачем СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання вказаних предметiв речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучені в ході огляду місця події спінінги у кількості 3 шт., 5 потрійних гачків з слідами самостійного усунення заводського заусінця та один свинцевий грузок є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, а риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, тому дізнавач за погодженням з прокурором звернувся до суду з даним клопотанням.

У судовому засіданні дізнавач та прокурор на задоволенні клопотання наполягали повністю, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

Власники майна, арешт на яке просить накласти дізнавач, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та їх представник адвокат ОСОБА_9 проти задоволення клопотання заперечували, пояснивши, що місце, де було виявлено ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з свіжовиловленою рибою не є забороненою зоною та є значно віддаленим від берегової смуги. Також ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та їх представник адвокат ОСОБА_9 наполягали, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 здійснювали вилов риби у дозволеному місці поза межами заповідника дозволеними засобами лову, їх було виявлено, коли останні йшли додому біля річки Кропивна, близько 50 метрів від кордону заповідної зони. Крім того, представник ОСОБА_5 та ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_9 вказувала, що у клопотанні не зазначено, чи завдано діями її довірителей значної шкоди, та відсутні докази на підтвердження в їх діях як складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, так і самої події, а виявлені та вилучені предмети та речі не відповідають критеріям речових доказів.

Заслухавши пояснення дізнавача, прокурора, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх представника адвоката ОСОБА_9 , розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, а також надані дізнавачем матеріали кримінального провадження в режимі таємниці слідства, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого, зокрема ч. 1 ст. 249 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. 171-173 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення спеціальної конфіскації.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених КК України.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Нормами чинного КПК України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом кримінального правопорушення.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вимогами ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення даного клопотання, слідчий суддя зауважує, що відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 132 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які згідно з частиною першою вказаної статті застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

З клопотання та доданих до нього документів вбачається, що 06.01.2023 до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від інспектора УПП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , про те що під час патрулювання в адміністративних межах с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника виявлено двох осіб з свіжо виловленою рибою та знаряддями лову.

На місце події була відразу направлена слідчо-оперативна група Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального проступку та вилучення речових доказів.

Дізнавачем сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 , в період часу з 13 год 31 хв по 14 год 10 хв в адміністративних межах с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника згідно з даними геолокації (49.5642451, 32.0573125) проведено огляд місця події, під час якого в ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено: свіжо виловлену рибу різних порід, а саме: щука 4 шт., лящ 4 шт., плітка 1 шт., які було передано на відповідальне зберігання державному інспектору навколишнього природного середовища центрального округу ОСОБА_8 ; предмети схожі на спінінг у кількості 2 шт., які опечатано паперовою біркою з пояснювальним написом; два потрійних гачка з слідами самостійного усунення заводського заусінця, один свинцевий грузок та один потрійний гачок (дельфін), які вилучено та поміщено до сейф пакета PSP 1360153.

Під час проведення огляду місця події у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено та вилучено: свіжо виловлену рибу різних порід, а саме: щука 2 шт., плітка 1 шт., лящ 1 шт., окунь 1 шт., які було передано на відповідальне зберігання державному інспектору навколишнього природного середовища центрального округу ОСОБА_8 ; предмети зовні схожі на спінінг у кількості 1 шт., який опечатано паперовою биркою з пояснювальним написом; два потрійних гачка з слідами самостійного усунення заводського заусінця, які вилучено та поміщено до сейф пакета PSP 1360148.

За даним фактом 06.01.2023 розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Як зазначено у клопотанні відповідно до пояснень ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено що він близько шостої години ранку разом з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прибули до с. Кедина Гора на беріг річки Дніпра де здійснював вилов риби за допомогою спінінга на дозволений законом «Вобмер», спіймав рибу: щука 4 шт., лящ 4 шт., плітка 1 шт., яку положив собі в рюкзак та направився до дому у бік с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника ОСОБА_6 було зупинено працівниками поліції, які виявили у нього свіжо виловлену рибу та здійснили виклик на «102». Свою вину у незаконному вилову риби визнає в повному обсязі.

Однак з наявних в матеріалах кримінального провадження та доданих до клопотання письмових пояснень вбачається, що ОСОБА_6 пояснив працівникам поліції, що рибалив не в заказнику та не «драчком», а «воблерами», та на нього було складено адміністративний протокол за порушення КУпАП, збитки встановлюються.

Також у клопотанні зазначено, що відповідно до пояснень громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , він близько шостої години ранку разом з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибули до с. Кедина Гора на беріг річки Дніпра, де здійснював вилов риби за допомогою спінінга, останній спіймав рибу: щука 2 шт., плітка 1 шт., лящ 1 шт., окунь 1 шт., яку в подальшому положив собі в рюкзак та направився до дому у бік с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника ОСОБА_5 було зупинено працівниками поліції, які виявили у нього свіжо виловлену рибу та здійснили виклик на «102». Свою вину у незаконному вилову риби визнає в повному обсязі.

Проте, з наявних в матеріалах кримінального провадження та доданих до клопотання письмових пояснень вбачається, що ОСОБА_5 пояснив працівникам поліції, що рибалив за межами заказнику дозволеними знаряддями лову.

Звертаючись з даним клопотанням, дізнавач стверджує, що нею, в період часу з 13 год 31 хв по 14 год 10 хв в адміністративних межах с. Благодатне, Золотоніського району, Черкаської області, на березі річки Дніпро на території Липівського орнітологічного заповідника згідно з даними геолокації (49.5642451, 32.0573125) проведено огляд місця події, під час якого в ОСОБА_6 , та ОСОБА_5 виявлено знаряддя вчинення кримінального правопорушення, та набуту в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, рибу.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що в матеріалах клопотання, та в матеріалах кримінального провадження відсутні докази на підтвердження даної обставини, зокрема з прив`язкою до даних геолокації 49.5642451, 32.0573125.

Більш того з матеріалів кримінального провадження не можливо встановити фактичне місце здійснення вилову риби.

Відсутні в клопотанні в матеріалах кримінального провадження також і відомості, щодо розміру шкоди, завданої таким виловом риби.

Наведене у сукупності, на думку слідчого судді, дає підстави стверджувати про відсутність обґрунтованої підозри у факті вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні даного клопотання належить відмовити повністю.

Керуючись ст. 2, 7, 94, 98, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Повний текст ухвали проголошено о 08 год 05 хв 03.02.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_10 -Сташинська