Справа № 686/7914/21
Провадження № 1-кс/686/9846/22
У Х В А Л А
04 листопадп 2022 року м. Хмельницький
03.11.2022, о в період часу з 17:02 од. по 17:34 год., було на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду було проведено обшук автомобіля марки «Hyundai» моделі «Santa Fe 2188» 2007 року випуску реєстраційний номер « НОМЕР_1 », № кузова « НОМЕР_2 », виявлено і вилучено:
- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль марки «Hyundai» моделі «Santa Fe 2188» 2007 року випуску реєстраційний номер « НОМЕР_1 », № кузова « НОМЕР_2 » серія № НОМЕР_3 ;
- ключ з блоком сигналізації та брелком у вигляді номерного знаку від автомобіля марки «Hyundai» моделі «Santa Fe 2188» 2007 року випуску реєстраційний номер « НОМЕР_1 », № кузова « НОМЕР_2 »;
- транспортний засіб марки «Hyundai» моделі «Santa Fe 2188» 2007 року випуску реєстраційний номер « НОМЕР_1 », № кузова « НОМЕР_2 ».
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п.п. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
- збереження речових доказів;
- спеціальної конфіскації;
- конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
- відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди
Враховуючи викладене, з метою забезпечення збереження речових доказів, є підстави накласти арешт на предмети та речі, які були вилучені під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , які необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, проведення судових експертиз та мають значення речових доказів у справі.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий не огрунтував значення для даного кримінального провадження вилучені свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль марки «Hyundai» моделі «Santa Fe 2188» 2007 року випуску реєстраційний номер « НОМЕР_1 », № кузова « НОМЕР_2 » серія № НОМЕР_3 , ключ з блоком сигналізації та брелком у вигляді номерного знаку від автомобіля марки «Hyundai» моделі «Santa Fe 2188» 2007 року випуску реєстраційний номер « НОМЕР_1 », № кузова « НОМЕР_2 », транспортний засіб марки «Hyundai» моделі «Santa Fe 2188» 2007 року випуску реєстраційний номер « НОМЕР_1 », № кузова « НОМЕР_2 » та яким чином із можливо використати дане майно для доказування кримінального правопорушення.
Крім цього, у клопотанні не конкретизована мета арешту, а лише перелічений визначений законом пелік її перелік.
Разомі з цим, формальна вказівка норми кримінального процесуального закону не може бути достатньою підставою для арешту майна.
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Зазначені недоліки клопотання мають бути усунуті прокурором.
Керуючись ст.ст. 169, 171, 172,173 КПК України, слідчий суддя,
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя