печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної у кримінальному провадженні № 0001354 від 07.10.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

12.12.2022 слідчий СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Печерським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001354 від 07.10.2022 за підозрою ОСОБА_6 у сутенерстві, вчиненому щодо кількох осіб, повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрювана виїхала та перебуває за межами України, у зв`язку з чим постановою слідчого від 22.09.2022 оголошена у розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримала внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Печерським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001354 від 07.10.2022 за підозрою ОСОБА_6 у сутенерстві, вчиненому щодо кількох осіб, повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України.

Співробітниками Департаменту міграційної поліції НП України проведені заходи, спрямовані на встановлення місцезнаходження ОСОБА_6 . Зокрема, 16.08.2022 та 17.08.2022 здійснено виїзди за місцем проживання останньої, за адресою: АДРЕСА_1 з метою вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 . Проте, за місцем проживання ОСОБА_6 відсутня.

Окрім того, в ході досудового розслідування отримано інформацію з інформаційної бази про перетин кордону МВС "Аркан", про те, що ОСОБА_6 14.08.2022 о 14 год 40 хв перетнула державний кордон України та виїхала до Республіки Польща та на даний час до України не повернулась.

17.08.2022 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Повідомлення про підозру вручено у спосіб, передбачений главою 11 КПК України для вручення повідомлень.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваної не відоме через її перебування за межами України та переховування від органів досудового розслідування, 22.09.2022 ОСОБА_6 оголошено у розшук, а надалі - у міжнародний розшук.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрювана оголошений у міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_7 , підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: протоколами проведених негласних (слідчих) розшукових дій, протоколами допитів свідків, протоколами огляду веб-ресурсів та мобільних телефонів, протоколами проведених обшуків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрювана ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою передбачає покарання у вигляді позбавлення волі; вказаний ризик обґрунтовується наявністю повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України, за яке може бути призначено покарання у вигляді реального позбавлення волі на строк від 4 до 7 років, а також тим, що підозрювана перебуває у міжнародному розшуку.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана ОСОБА_6 , оголошена у міжнародний розшук, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваній у кримінальному провадженні № 0001354 від 07.10.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Російської Федерації, громадянці України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1