ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/164/23 Провадження 1-кс/636/39/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2023 місто Чугуїв

Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИЛА:

Чугуївською ОП Харківської області здійснюється процесуальне керівництво досудового розслідування кримінального провадження, унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за № 0000016 від 12 січня 2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

З клопотання прокурора вбачається, що до Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 12.01.2023 о 07 год. 35 хв. за адресою: Харківська область, м. Чугуїв, на блок-посту «Дім», працівниками поліції під час перевірки документів у водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено посвідчення водія з ознаками підробки.

12.01.2023 року в період часу з 08 години 15 хвилин до 08 години 30 хвилини в ході проведення огляду місця події, за адресою: Харківська область м. Чугуїв на відкритій ділянці місцевості, автомобільній дорозі Київ-Харків-Довжанський поблизу, 200 м від ресторану «Дім», за GPS координатами 49.855274 36.653613, з метою відшукання та вилучення, предметів, знарядь, що могли б свідчити про причетність ОСОБА_4 до скоєння вищевказаного кримінального правопорушення, через існування ризиків та реальних загроз зміни або знищення предметів, які мають істотне значення для проведення досудового розслідування, та в присутності двох понятих було виявлено та вилучено посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , дата видачі 02.12.2022, дійсне до 02.12.2052, категорії B1, В, С1, С, виданого ТСЦ 1242, поміщено до сейф пакету № KIV 2142407, на якому зроблені пояснювальні надписи та підписи учасників слідчої дії.

Вилучене посвідчення могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, є предметом злочину та може стати важливим доказом у кримінальному провадженні. Для здійснення детального дослідження вилученого майна, у тому числі проведення судових експертиз, забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, запобігання ризикам приховування, пошкодження, псування, знищення та відчуження речових доказів, які об`єктивно існують у разі незастосування арешту майна, прокурор просив клопотання задовольнити.

До початку проведення судового засідання прокурор подав заяву, у якій просив суд розглядати справу без його участі, клопотання підтримав.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, встановила такі обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України установлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до змісту частин 2, 4 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів підставу накладення арешту, яка полягає у необхідності збереження речових доказів і проведення судових експертиз, наявність достатніх підстав вважати, що вилучене посвідчення зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, є його предметом.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність вагомих ризиків його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та вважає, що арешт указаного предмета не призведе до порушення інтересів інших осіб.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173,175, 309, 310, 369-372, 376, 392, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора Чугуївської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , дата видачі 02.12.2022, дійсне до 02.12.2052, категорії B1, В, С1, С, виданого ТСЦ 1242, поміщено до сейф пакету № KIV 2142407, на якому зроблені пояснювальні надписи та підписи учасників слідчої дії.

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала прокурора судді не набрала законної сили.

Слідчий суддя ОСОБА_1