Справа № 761/2548/23
Провадження № 1-кс/761/1877/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2023 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , при секретарі ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчої СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Потсдам, Німеччина, пенсіонер, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0001749 від 14.07.2022

ВСТАНОВИЛА

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчої СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділенням ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001749, розпочатому 14.07.2022 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений час, але не пізніше липня 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, за невстановлених обставин, у ОСОБА_9 виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту та незаконний збут наркотичного засобу - кокаїну. З метою реалізації злочинного умислу ОСОБА_9 до вчинення кримінальних правопорушень за невстановлених обставин залучено ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_8 , ОСОБА_20 між якими розподіллено відповідні функції.

Слідча в клопотанні зазначає, що ОСОБА_8 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту наркотичного засобу, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

20 січня 2023 року ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

21 січня 2023 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідча в клопотанні зазначає, що вина ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами та наводить аргументи щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме підозрюваний може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

-впливати на свідків та експертів та спеціалістів у даному кримінальному провадженні;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, на думку слідчої до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки інший запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України та визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав в ньому наведених, зазначив, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, вказав що інший запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, просив клопотання задовольнити та обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозра ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого правопорушення необґрунтована, ризики зазначені в клопотанні жодним чином не підтверджені, просив відмовити в задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав позицію захисника, зазначив, що повідомлення про підозру необґрунтоване, просив відмовити в задоволенні клопотання.

Розглянувши клопотання, заслухавши позицію учасників судового розгляду, перевіривши наявні у розпорядженні матеріали кримінального провадження, слідча суддя приходить до таких висновків.

Слідчою суддею встановлено, що 20.01.2023 ОСОБА_8 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та 21 січня 2023 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Слідча суддя досліджує такі обставини:

1.Чи може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до підозрюваної особи (ч. 1 ст. 183 КПК України) та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст.177 КПК України).

2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий.

3.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4.Обставини згідно ст.178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).

5.Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання про запобіжний захід (ст. 194 КПК України).

Запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до конкретно визначених категорій осіб (ч. 5 ст. 183 КПК України).

Слідча суддя оцінює матеріали клопотання та доводи сторін лише на предмет можливості застосування такого запобіжного заходу відповідно до вимог статті 183 КПК України. Для цього, зокрема, необхідно встановити факт вручення підозри та, відповідно, встановлення чи спростування факту набуття ним процесуального статусу підозрюваного.

Особа набуває статусу підозрюваного у випадку 1) повідомлення їй про підозру або 2) якщо особа була затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або 3) якщо щодо неї складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Сторона обвинувачення зазначає, що 21.01.2023 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у

вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

З урахуванням наданого слідчій судді тексту повідомлення про підозру, слідча суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було складено з дотриманням вимог, визначених статтею 277 КПК України.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що ОСОБА_8 належно повідомлено про підозру, а тому він має статус підозрюваного у цьому провадженні у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України. Оскільки санкції статі передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, відповідно, до нього може бути застосовано або обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Звертаючись до матеріалів клопотання, слідча суддя зазначає, що ОСОБА_8 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, детальний перелік яких знаходиться у клопотанні.

Слідча суддя зазначає, що інформація з доказів може вказувати на те, що ОСОБА_8 був причетний до дій, пов`язаних з незаконним придбанням, зберіганням, перевезенням з метою збуту наркотичних засобів. На цьому етапі не оцінюється конкретна кваліфікація злочину, але з урахуванням доказів, зазначених вище, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_8 міг вчинити зазначений злочин.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про такі ризики: переховуватися від органів досудового слідства і суду; впливати на свідків, експертів у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

За злочин, який інкримінується особі, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, ця обставина сама по собі вже може бути причиною для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання може вчинити дії, направлені на переховування від органів досудового розслідування.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_8 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_8 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_8 може чинити тиск на свідків в даному кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Слідча суддя враховує, що ОСОБА_8 хоча раніше і не судимий, в той же час підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. Також із урахуванням особливостей вчинення інкримінованого ОСОБА_8 злочину, способу його вчинення корисливої мети, на думку слідчого судді існує реальний ризик продовження злочинної діяльності або ж вчинення нового кримінального правопорушення.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_8 необхідно застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідча суддя повинна встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідча суддя повинна всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оскільки слідчою суддею встановлено ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, впливу на свідків в даному кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, або продовження злочинної діяльності, наявність цих ризиків підтверджена достатніми доказами, слідча суддя вважає, що стосовно ОСОБА_8 необхідно встановити запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Слідча суддя критично оцінює доводи адвоката щодо обрання запобіжного заходу не пов`язаного з тримання під вартою. Наявність вказаних вище ризиків стосовно підозрюваного, дій до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким.

Доводи сторони захисту про відсутність ризиків спростовуються стадією кримінального провадження, в якому досудове розслідування не закінчено, свідки не були допитані безпосередньо судом, у зв`язку з чим наявна потреба у застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою.

Інші доводи сторони захисту будуть перевірятися в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

Слідча суддя зазначає, що ОСОБА_8 має недостатні соціальні зв`язки для того, щоб зобов`язати його перебувати під домашнім арештом, оскільки цей запобіжний захід не дозволить забезпечити виконання процесуальних обов`язків та не зможе запобігти ризикам встановленим судом. Тому, слідча суддя, оцінюючи обставини у сукупності, приходить до висновку про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя вважає, що слід визначити підозрюваному заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про його особу, про спосіб його життя, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та з урахуванням стадії досудового розслідування має бути призначена у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб щодо особи підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 176, 177, 183, 193 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, терміном до 20 березня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_8 заставу у 60 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 161 040 (сто шістдесят одна тисяча сорок ) гривень.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: для внесення застави (код ЄДРПОУ - 26268059, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, МФО - 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № UA1012089, призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …., внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_8 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_8 наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатися із м. Києва, без дозволу, слідчого, прокурора, суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання/роботи;

- здати уповноваженому органу на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають йому право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного в межах строку досудового розслідування, однак не більше 2 (двох) місяців з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави в розмірі, визначеному судом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1