Справа №694/2159/22
провадження № 1-кс/694/686/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2022 року м. Звенигородка
Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000920 від 15.11.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Сухини Корсунь-Шевченківського району Черкаської області, проживаючого по АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше не судимого,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -
з участю підозрюваного ОСОБА_7
в с т а н о в и в:
Старший слідчий слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 звернулася до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 .
В обґрунтування клопотання вказує, що 14 листопада 2022 року близько 22.00 год., ОСОБА_7 , перебуваючи в будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , у ході конфлікту з ОСОБА_8 , що раптово виник на ґрунті особистих неприязних відносин, маючи на меті умисел на протиправне заподіяння тілесних ушкоджень останній, взявши дерев`яний стілець, наніс їй один удар по голові, після чого, ОСОБА_8 впала на підлогу, чим спричинив останній тілесні ушкодження згідно лікарського свідоцтва про смерть № 279 від 15.11.2022, у вигляді гемоперикарду, травми уточненої кровоносної судини грудного відділу, закритою травми грудної клітки, ушкодження внаслідок контакту з тупим предметом, намір не визначено, від яких ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 померла в будинку.
Своїми умисними діями ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
Відомості про дане кримінальне правопорушення внесено 15.11.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000920, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
17.11.2022 року, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
В матеріалах кримінального провадження міститься достатньо фактичних даних для обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, які містяться у протоколах слідчих дій та інших документах.
У клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, які обґрунтовані тим, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 є умисним тяжким злочином, відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, окрім того, після вчинення злочину зник з місця вчинення злочину та вже переховувався від органів досудового розслідування. Також вказує, що підозрюваному ОСОБА_7 відоме місце проживання свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , з

якими особисто знайомий, що може бути використаним підозрюваним, враховуючи умисний характер вчиненого ним злочину, для впливу на свідка шляхом застосування насильства чи погроз його застосування з метою зміни свідками показів.
Беручи до уваги вищевикладене, з урахуванням тяжкості вчиненного кримінального правопорушення, репутації та характеристики підозрюваного, застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_7 просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання його батьків. Вказав, що наміру переховуватися не мав, оскільки коли залишав будинок потерпіла була жива і про її смерть обізнаний не був.
Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до ч. 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
Підозра ОСОБА_7 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення є обґрунтованою, в матеріалах справи є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які свідчать про наявність ознак злочину, а саме: - дані рапорту оперативного чергового Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області від 15.11.2022; - дані протоколу огляду місця події (домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ) від 15.11.2022; -дані протоколу допиту потерпілої ОСОБА_12 від 15.11.2022; -дані протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 15.11.2022;-дані протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 15.11.2022;- дані протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 15.11.2022.
При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених п. п.1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_7 усвідомлює, що за вчинений злочин в разі доведення його вини йому загрожує максимальне покарання у вигляді 10 років позбавлення волі та зважаючи на тяжкість покарання, підозрюваний, з метою уникнення від покарання може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1. ст.177 КПК України.
Крім того, свідки безпосередньо не допитані судом, і відомі підозрюваному, а з врахуванням наявності між підозрюваним та свідком ОСОБА_10 родинних відносин, існує ризик впливу зі сторони підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні, шляхом залякування, прохань, з метою зміни ними показань на його користь під час досудового розслідування та судового розгляду. Окрім цього, слідчий суддя вважає, що рідні брати підозрюваний ОСОБА_7 та свідок ОСОБА_10 зможуть вступати у позапроцесуальні контакти між собою для формування у органу досудового розслідування та суду викривленої позиції щодо дійсних обставин інкримінованого підозрюваному злочину, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК

України.
Отже наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п. п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відтак, слідчим суддею враховано, що підозрюваний не має постійного місця роботи, тобто не має постійного джерела доходу, є особою, що вчинив тяжке кримінальне правопорушення. Крім того судом враховано, що підозрюваний вчинив інкриміноване йому правопорушення за місцем свого проживання, після чого з місця вчинення злочину зник, не надавши ОСОБА_8 необхідної допомоги. До його тверджень, що вона перебувала в нормальному стані слідчий суддя ставиться критично, оскільки відшуканий співробітниками поліції він був лише зі сплином двох днів після події. При цьому у будинковолодінні залишалася його малолітня дитина, 2019 року народження. Також слідчий суддя звертає увагу на той факт, що злочин вчинено у день народження потерпілої.
У відповідності до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.
Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_7 є тяжкість злочину, який інкримінується обвинуваченому та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є характер вчинення і підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, та суспільний резонанс, і саме наведені вище обставини у їх сукупності та інформація і характеристики обвинуваченого, дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, в змозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризику переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Доводи підозрюваного про можливість застосування до нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий суддя відхиляє, оскільки такий запобіжний захід, як і ще менш обтяжливі запобіжні заходи, не зможуть запобігти вказаним ризикам та дисциплінувати належну процесуальну поведінку підозрюваного. Крім того, підозрюваним не надано доказів щодо наявності місця перебування під домашнім арештом, так само як і доказів згоди власників такого місця.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів на думку суду не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Відтак слідчий суддя не визначає розмір застави.
Керуючись вимогами ст.ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчого слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000920від 15.11.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Сухини Корсунь-Шевченківського району Черкаської області, проживаючого по АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше не судимого- запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 діб.

Взяти ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.
Виконання даної ухвали покласти на слідчого у цьому кримінальному провадженні, а контроль за її виконанням на прокурора.
Строк тримання під вартою рахувати з 17.11.2022 по 15.01.2023 включно.
Строк дії ухвали - до 15.01.2023 включно.
Копію ухвали вручити слідчому, начальнику установи, де підозрюваний утримується під вартою для виконання, а також прокурору, підозрюваному для відому.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Повний текст ухвали виготовлено 21.11.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1