УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2 за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000099від24.05.2022

В С Т А Н О В И В :

до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло в порядку ст. 174 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні

№ 0000099 від 24.05.2022, накладеного ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 12.07.2022 по справі № 757/16618/22-к, а саме на: дві паперові картки з написами iStudio, в яких містяться рукописні записи; договір купівлі-продажу від 28.05.2015 та витяг з державного реєстру на об`єкт - корівник № 1 по АДРЕСА_1 , на 2 арк.; договір купівлі-продажу від 03.03.2020 та витяг з державного реєстру на об`єкт корівник по АДРЕСА_2 , на 2 арк.

Клопотання мотивоване тим, що ТУ ДБР, розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000099 від 24.05.2022, ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 12.07.2022 по справі № 757/16618/22-к накладено арешт, зокрема, на дві паперові картки з написами iStudio, в яких містяться рукописні записи; договір купівлі-продажу від 28.05.2015 та витяг з державного реєстру на об`єкт - корівник № 1 по АДРЕСА_1 , на 2 арк.; договір купівлі-продажу від 03.03.2020 та витяг з державного реєстру на об`єкт корівник по АДРЕСА_2 , на 2 арк.

Так, арешт на вищезазначене майно накладено з метою забезпечення зберігання речових доказів.

Водночас, на думку адвоката арешт на майно накладено необґрунтовано і в подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

На обґрунтування своїх доводів адвокат зазначає, що майно не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, є особистими речами особи, відтак не є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Крім того, адвокат в своєму клопотанні також зазначає, що матеріали кримінального провадження не містять об`єктивних даних про вчинення кримінального правопорушення з використанням арештованого майна, на даний час ОСОБА_1 про підозру не повідомлено, а тому на даний час наявні підстави для скасування арешту на вищезазначене майно.

В судове засіданні адвокат ОСОБА_5 не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений завчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Прокурор Київської міської прокуратури та слідчий ТУ ДБР, розташоване у м. Києві в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені завчасно та належним чином.

Прокурор Київської місцевої прокуратури надіслав на адресу суду заяву про розгляд клопотання про скасування арешту майна без участі представників прокуратури.

Слідчий ТУ ДБР, розташоване у м. Києві про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України неявка сторін не є перешкодою для розгляду клопотання, при цьому, в розпорядженні слідчого судді наявні достатні матеріали для прийняття рішення по суті.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, дійшла до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12.07.2022 по справі № 757/16618/22-к накладено арешт на дві паперові картки з написами iStudio, в яких містяться рукописні записи; договір купівлі-продажу від 28.05.2015 та витяг з державного реєстру на об`єкт - корівник № 1 по АДРЕСА_1 , на 2 арк.; договір купівлі-продажу від 03.03.2020 та витяг з державного реєстру на об`єкт корівник по АДРЕСА_2 , на 2 арк.

При вирішенні питання про накладення арешту на майно слідчий суддя виходив з тих обставин, що слідчими ТУ ДБР, розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000099 від 24.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Підставою для накладення арешту послугувало те, що речі підпадають під ознаки речового доказу, оскільки є предметом злочину, а накладення арешту є необхідним з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований ухвалою суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантовано право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Тлумачення положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції при застосуванні її до вилучення майна під час кримінального провадження, надано Європейським судом з прав людини, зокрема, у Рішенні від 23 січня 2014 року у справі ««EAST/WEST ALLIANCE LIMITED» проти України»:

«…1. Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції» від 22 вересня 1994 року, Series AN 296-A, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, п. п. 49 - 62 від 10 травня 2007 року).

2. Суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п. п. 69 і 73, Series AN 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див. рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п. 50, Series AN 98)…».

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Таким чином, наведене вище дає підстави для висновку, що в кримінальному провадженні, в межах якого накладено арешт на вищезазначене майно, порушено справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.

Крім того, прокурор Київської міської прокуратури та слідчий ТУ ДБР, розташованого у м. Києві на виклик в судове засідання для спростування доводів заявника не з`явилися та не довели необхідності збереження такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

А тому, необхідно скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 12.07.2022 по справі № 757/16618/22-к, а саме на: дві паперові картки з написами iStudio, в яких містяться рукописні записи; договір купівлі-продажу від 28.05.2015 та витяг з державного реєстру на об`єкт - корівник № 1 по АДРЕСА_1 , на 2 арк.; договір купівлі-продажу від 03.03.2020 та витяг з державного реєстру на об`єкт корівник по АДРЕСА_2 , на 2 арк.

На підставі наведеного, клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000099від24.05.2022слід задовольнити, а арешт майна - скасувати.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000099 від 24.05.2022, - задовольнити.

Частково скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 у справі №757/16618/22, а саме на:

-дві паперові картки з написами iStudio, в яких містяться рукописні записи;

-договір купівлі-продажу від 28.05.2015 та витяг з державного реєстру на об`єкт - корівник № 1 по АДРЕСА_1 , на 2 арк.;

-договір купівлі-продажу від 03.03.2020 та витяг з державного реєстру на об`єкткорівник по АДРЕСА_2 , на 2 арк.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити о 13 год. 00 хв. 21жовтня 2022 року.

Слідчий суддя