справа № 361/7185/22
провадження № 1-кс/361/1437/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.2022 м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської областi ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрованого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002786 від 24.12.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та зареєстрованого : АДРЕСА_1 , розлученого, на утриманні має двох неповнолітніх дітей 2008 року народження, офіційно не працевлаштованого, в силу ст. 89 КК України раніше не судомого,

ВСТАНОВИВ:

26.12.2022 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло вказане клопотання в якому зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.12.2022, близько 11 години 30 хвилин, ОСОБА_4 , рухаючись по парку «Перемоги», в напрямку перехрестя вулиць Грушевського та Ярослава Мудрого, помітив потерпілу ОСОБА_7 , яка на одній з гілок дерева залишила належну їй жіночу сумку, у якій знаходилися особисті речі, а саме: грошові кошти у сумі 200 гривень та мобільний телефон марки «Xiaomi», моделі «Мі 8 Lite», з сім картою мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_1 , імеі 1: НОМЕР_2 , імеі 2: НОМЕР_3 , після чого остання відійшла на незначну відстань до тренувального майданчика та в цей час у ОСОБА_4 виник умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, належного ОСОБА_7 .

В подальшому, того ж дня, близько 11 години 35 хвилин, ОСОБА_4 перебуваючи в парку «Перемоги», неподалік тренувального майданчика, де перебували сторонні особи, діючи в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24.02.2022 №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», указу Президента України від 17.08.2022 року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», Закону України від 17.08.2022 року №2500-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», Закону України від 16.11.2022 року №2738-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив, маючи мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх настання, при цьому розуміючи, що поряд перебувають сторонні особи та потерпіла та що його дії можуть бути ними помічені, підійшов до дерева, де ОСОБА_7 залишила належну їй сумку, у якій знаходилися грошові кошти у сумі 200 гривень та мобільний телефон марки «Xiaomi», моделі «Мі 8 Lite», з сім картою мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_1 , імеі 1: НОМЕР_2 , імеі 2: НОМЕР_3 , яку швидко забрав, тим самим відкрито викрав чуже майно.

Після чого гр. ОСОБА_8 , який знаходився поруч, почав наздоганяти ОСОБА_4 та вимагав у нього повернути викрадене майно потерпілої, однак останній з викраденим майном покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим завдавши своїми незаконними діями потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 5200 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

24.12.2022 відомості про вчинення даного кримінального правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002786, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

За наслідками проведених слідчих (розшукових) дій 24.12.2022 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_4 25.07.1974 ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому 25.12.2022 о 09 годині 40 хвилин згідно ст. 42, 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав посилаючись на наявність зазначених в клопотанні ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважає, що менш суворий запобіжний захід не зможе запобігти існуючим ризикам, оскільки, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від слідства і суду, знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають значення для встановлення істини в даній справі, незаконно впливати на потерпілих, свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що він дійсно побачив жіночу сумку на дереві, із цікавості взяв її, а коли почали кричати люди він злякався і побіг, однак його наздогнали і затримали. Просить не застосовувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, так як він має на утриманні двох неповнолітніх дітей, також у нього тяжко хвора мати, за якою він здійснює догляд, фізично їй допомагає, запевнив, що не буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просить слідчого суддю застосувати домашній арешт, так як ОСОБА_4 вину визнав, все розповів в поліції, розкаюється у скоєному, має постійне місце поживання, стійкі сімейні зв`язки. Заявлені ризики не обґрунтовані, ОСОБА_4 не має доступу до речових доказів, ризик впливу на свідків не доведений, як і ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, до кримінальної відповідальності він не притягувався, має постійне місце проживання та реєстрації, тому наявна можливість обрати відносно нього домашній арешт. Заявив клопотання про допит під час розгляду клопотання свідка сестру підозрюваного, яка може охарактеризувати особу останнього.

Допитана в якості свідка ОСОБА_9 пояснила, що вона являється рідною сестрою підозрюваного ОСОБА_4 , зазначила, що він проживає окремо, спиртними напоями не зловживає, постійно допомагає як свідку так і їх матері, яка хворіє на онкозахворювання. Зауважила, що він не буде ухилятися від слідства та суду.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, свідка, дослідивши подане клопотання та додані до нього сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 , підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого в умовах воєнного стану, 24.12.2022 в порядку ст. 208 КПК України останнього затримано, а 25.12.2022 о 09 годині 40 хвилин згідно ст. 42, 278 КПК України йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого, як переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, переховування або спотворення будь-яких речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до позиції ЄСПЛ, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах (протокол огляду, протоколи допиту потерпілої,свідків та іншими матеріалами) даними, які на даній стадії процесу свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрюваний ОСОБА_4 причетний до цієї події.

Є обґрунтованим заявлений прокурором ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину. При цьому врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності поведінку обвинуваченого, беручи до уваги, що майбутнє покарання за вчинений злочин підвищує ризик того, що обвинувачена особа може ухилитися від суду та іншим чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Згідно з правовою позицією ЄСПЛ, небезпека ризику переховування від органів досудового розслідування і суду може вимірюватися суворістю можливого покарання лише в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи та інше.

Однак, стороною обвинувачення не обґрунтовано, які саме обставини об`єктивно свідчать про недостатність застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, не наведено жодних реальних обставин, які б свідчили про наявність ризику знищення, схову чи спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення істини в даній справі, впливу на свідків та потерпілих, також не вказано конкретних дій ОСОБА_4 , які він вчиняв з цією метою, і в доданих до клопотання матеріалах також відсутні такі дані.

Оцінюючи сукупність обставин, які визначені ст. 178 КПК України, слідчим суддею при обранні запобіжного заходу враховується:

1) вагомість наявних доказів, досліджених в судовому засіданні, про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України;

2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному (позбавлення волі на строк від семи до десяти років);

3) дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , його стан здоров`я, щодо якого відсутні відомості про тяжкі захворювання чи інвалідність;

4) репутацію підозрюваного, який в силу ст. 89 КК України вважається таким, що не має судимості;

5) той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 не має постійного джерела доходів, проте, має сталі сімейні зв`язки двох неповнолітніх дочок 2008 року народження, хвору матір, сестру, яка характеризувала підозрюваного позитивно, зареєстрований та проживає в м. Бровари Київської області.

Слідчий суддя враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини неодноразово, в тому числі, у його "пілотному" рішенні від 10.02.2011 у справі "Харченко проти України", рішенні від 29.09.2011 у справі "Третьяков проти України", рішенні від 06.11.2008 у справі "Єлоєв проти України" зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 і 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставин, передбачених п. 3 ч. 1 цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті.

Слідчий суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України та на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, врахувавши і оцінивши в сукупності всі обставини, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, у якому останній підозрюється, тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, вік та стан здоров`я останнього, міцність його соціальних зв`язків, прийшов до висновку про можливість застосування менш обтяжливого альтернативного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, який забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З урахуванням обставин справи, суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 домашній арешт із забороною залишати житло цілодобово.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього на строк не більше двох місяців певні обов`язки.

Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 196, 205, 206 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 26.02.2022 без застосування електронних засобів контролю.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 залишати місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1. Прибувати за першим викликом до слідчого, який здійснює досудове слідство у даному кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді, суду;

2. Цілодобово не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. Здати на зберігання до територіальних органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон на своє ім`я;

4. Утриматись від спілкування з потерпілими, свідками, експертами у вищевказаному кримінальному провадженні.

Негайно доставити підозрюваного ОСОБА_4 до місця його проживання і звільнити з-під варти, на підставі п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України.

Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на підозрюваного, згідно ч. 7 ст. 194 КПК України, на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжено за клопотанням прокурора.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання Броварському РУП ГУ НП в Київській області.

Згідно ч. 4 ст. 181 КПК України орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню в порядку, передбаченому для виконання судових рішень, на підставі ст. 205 КПК України.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розписку копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту без електронних засобів контролю.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1