Центральний районний суд м. Миколаєва
_____________________________________________________________________________________
Справа № 490/3342/22
Провадження № 1-кп/490/475/2022
У Х В А Л А

24 листопада 2022 року

Центральний районний суд міста Миколаєва

У складі : головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4 /в режимі відеоконференції/

його захисників - ОСОБА_5 ; ОСОБА_6

потерпілої - ОСОБА_7

її представника - ОСОБА_8

законного представника

потерпілої ОСОБА_9 - ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві кримінальне провадження № 0000557 про обвинувачення

ОСОБА_11 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Ботнів Іванчівського району Волинської області, є українцем, громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , проходить військову службу за контрактом на посаді заступника командира евакуаційної роти евакуаційного батальйону НОМЕР_1 окремого ремонтно-відновлювального полку військової частини НОМЕР_2 у військовому званні "лейтенант"

у вчиненні злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1. Під час судового розгляду кримінального провадження прокурор заявив клопотання, у якому, окрім іншого, просив: "Доручити органу досудового розслідування (СУ ГУ НП в Миколаївській області), який закінчував досудове розслідування кримінального провадження № 0000557 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України виконати необхідні слідчі (розшукові) дії, спрямовані на встановлення місця знаходження та збирання анатомічного матеріалу трупу ОСОБА_12 та наслідків його дослідження, зокрема огляд трупу ОСОБА_12 , пов`язаного з його ексгумацією та направити його експертам для проведення дослідження разом із складеним матеріалами"

1.1. В обґрунтування такого послався на необхідність проведення повторної судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_12 для відповіді на низку питань, які залишились невирішеними під час попереднього дослідження, а також - про те, що в тілі загиблого залишилась куля, дія якої є безпосередньою причиною загибелі ОСОБА_13 , дослідження якої має значення для встановлення дійсних обставин кримінального провадження.

1.2. Як обставини, через які вказані слідчі та організаційні дії не були проведеними під час досудового розслідування, зазначив повагу до права на особисте та сімейне життя потерпілої, яка під час досудового розслідування однозначно не висловила своєї згоди на ексгумацію трупа її чоловіка, а також - необхідність дотримання розумних та передбачених законом строків під час досудового розслідування цього кримінального провадження.

2. Потерпіла ОСОБА_7 , її представник та законний представник потерпілої ОСОБА_9 - ОСОБА_10 - під час судового розгляду це клопотання прокурора підтримали.

3. Захисник ОСОБА_5 під час судового розгляду цього клопотання зауважила про таке.

3.1. Питання про призначення повторної судово-медичної експертизи наразі не є на часі, адже матеріали справи наразі не містять відомостей, що дають підстави для її призначення.

Зокрема, на теперішній час судом не викликався експерт, який робив попередній висновок (висновок експерта № 1878 від 02 травня 2022 року) та такий експерт не надавав роз`яснень із приводу цього висновку.

Судом також не повною мірою досліджені й інші відомості, що вплинули на обґрунтованість висновку експерта.

За такого ставити питання про проведення ексгумації з метою проведення експертизи є передчасним.

3.2. Наявність кулі у тілі ОСОБА_12 наразі також не є належним чином доведеною.

Зокрема, наразі неможливо виключити, що куля була видаленою з його тіла під час операції, зокрема - випадково, що може бути певною мірою з`ясованим шляхом допиту медичних працівників, що проводили операцію.

Проте, ці дії наразі не тільки не є вчиненими під час судового розгляду кримінального провадження, проте - можливість їх вчинення навіть не обговорювалась.

За такого ставити питання про проведення ексгумації з метою пошуку кулі наразі також є передчасним.

3.3. Підсумовуючи, звернула увагу й на те, що за таких наразі не може бути дотримано балансу між захистом права на повагу до тіла покійного та інтересами досудового розслідування.

З огляду на таке, на думку цього захисника, задоволення клопотання прокурора наразі призведе до порушення такого балансу та, можливо, невиправданого втручання у поховане тіло.

4. Захисник ОСОБА_6 під час судових засідань зазначала таке.

4.1. Діючим кримінальним процесуальним законодавством наразі завдання стадії досудового розслідування та стадії судового розгляду є розмежованими.

При цьому завданням стадії досудового розслідування є збирання доказів та формулювання на підставі зібраних доказів підозри та обвинувачення, а завданням судового розгляду - лише перевірка наданих доказів та оцінка висунутого обвинувачення.

Збір доказів же не є завданням стадії судового розгляду, з огляду на що не може здійснюватись судом.

4.2. З огляду на таке наголошувала на тому, що усі обставини, на які наразі посилається прокурор, а саме - відсутність в матеріалах кримінального провадження кулі, дія якої, за твердженнями органів досудового розслідування, спричинила смерть ОСОБА_14 , певні неузгодженості та неповнота висновку експерта № 1878 від 02 травня 2022 року та інше - були не тільки відомими, а й - очевидними під час досудового розслідування; на ці недоліки неодноразово зверталась увага захистом.

Більше того, під час досудового розслідування захист ставив питання й про доцільність проведення ексгумації трупа ОСОБА_12 .

Проте, під час досудового розслідування усі ці обставини ігнорувались та прокурор та слідчі відверто вважали, що це все не є потрібним.

4.3. Заперечуючи ж прокурору в частині обґрунтування клопотання позицією потерпілої, зауважила, що під час досудового розслідування не було жодних перешкод належним чином пояснити потерпілій необхідність проведення цієї слідчої дії.

Ба більше, відсутність складнощів у такому підтверджується й обставинами обговорення можливості проведення цієї слідчої дії під час судового розгляду кримінального провадження.

З огляду на таке, по суті, вказувала про те, що проведення вказаної прокурором слідчої дії на стадії судового розгляду за клопотанням прокурора суперечить вимогам діючого законодавства.

5. Обвинувачений під час судового розгляду цього кримінального провадження позицію своїх захисників підтримав.

Встановлені судом обставини із посиланням на докази.

І.....На розгляд суду надійшов складений 29 серпня 2022 року? ? старшим слідчим-криміналістом в особливо важливих справах Слідчого Управління Головного Управління Національної Поліції України ОСОБА_15 та у той же день затверджений прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_3 обвинувальний акт, у якому викладена версія обвинувачення щодо вчинення злочину ОСОБА_4 .

1. Як зазначив автор обвинувального акту:

01.05.2022, у вечірній час доби (більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим), ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , запросив до себе ОСОБА_12 ,, який перебував у стані алкогольного сп`яніння, для продовження вживання алкогольних напоїв.
Цього ж дня, близько 20.00 год., під час сумісного вживання алкогольних напоїв, у кухонній кімнаті вищевказаної квартири, між ОСОБА_4 та ОСОБА_12 виник словесний конфлікт, внаслідок якого, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин у ОСОБА_4 виник умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_12 .
Далі, ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, побіг до кімнати-залу вказаної квартири, де з кобури, яка знаходилась на ремені військових штанів, які лежали на стільці вказаної кімнати, дістав закріплений за ним (згідно накладної № 63 на видачу військового майна у військовій частині НОМЕР_2 ) пістолет Макарова ОМ 6954 калібру 9 мм., споряджений набоями калібру 9 мм. у кількості 8 шт. Після чого ОСОБА_4 зняв запобіжник та привів вказаний пістолет у бойову готовність та направився до кухні, в якій знаходився ОСОБА_12 .
Того ж дня, впродовж з 20.00 по 21.00 (більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим), ОСОБА_4 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, побачивши у коридорі вказаної квартири ОСОБА_12 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунках, направив в його бік пістолет Макарова ОМ 6954 калібру 9 мм., споряджений набоями калібру 9 мм., після чого, усвідомлюючи суспільно небезпечність своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, здійснив з нього два постріли у ОСОБА_12 , один з яких прицільний у живіт ОСОБА_12 .
У результаті протиправних, умисних дій ОСОБА_4 , спрямованих на позбавлення життя ОСОБА_12 , шляхом здійснення пострілу з вогнепальної зброї, який був спрямований на порушення функцій та анатомічної цілісності життєво важливих органів останнього, ОСОБА_12 отримав сліпе вогнепальне поранення живота з пошкодженням печінки, шлунка, судин черевної порожнини та передньої стінки черевного відділу аорти, яке супроводжувалось поширеною внутрішньо черевною кровотечею та заочеревинною гематомою.
Після чого ОСОБА_4 , при наявності у останнього можливості не допустити настання смерті ОСОБА_12 , будь-яких заходів для врятування останнього не вжив та покинув місце вчинення кримінального правопорушення.
Унаслідок чого, 02.05.2022, близько 01.15 години , ОСОБА_12 від отриманих тілесних ушкоджень помер у КНП Миколаївської міської ради "Міська лікарня швидкої медичної допомоги".

2. Вказані дії ОСОБА_4 органами досудового розслідування та публічним обвинуваченням кваліфіковані за частиною 1 статті 115 Кримінального Кодексу України як умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині.

ІІ......Під час судового розгляду встановлено, зокрема, таке

1. ОСОБА_12 загинув 02 травня 2022 року; 05 травня 2022 року його тіло було похованим та наразі перебуває у могилі, яка розташована на міському цвинтарі.

2. Матеріали кримінального провадження містять відомості, які вказують, що під час досудового розслідування труп ОСОБА_12 досліджувався таким чином.

2.1. 02 травня 2022 року старшим слідчим СВ відділення поліції № 1 Миколаївського районного управління поліції Головного Управління Національної Поліції в Миколаївській області була винесена постанова про призначення у цьому кримінальному провадженні судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_12 .

2.2. На виконання цієї постанови лікарем судово-медичним експертом ОСОБА_16 було проведене дослідження трупа, за наслідками якого був складений висновок № 1878 від 20 червня 2022 року.

Зміст цього висновку, окрім іншого, містить такі відомості:

(а) З метою дачі висновку експертом, окрім результатів розтину, використовувались відомості, що містяться у медичній картці стаціонарного хворого № 2339/386 на ім`я ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була доставлена разом з трупом.

(б) Розтин ОСОБА_12 був розпочатий 02 травня 2022 року о 12:40 годині.

(в) З метою дачі висновку експертом проведене зовнішнє дослідження трупа, описані виявлені на ньому пошкодження, а також - проведене внутрішнє дослідження трупа.

Окрім того, для дачі висновку експертом були використані дані лабораторних та додаткових методів дослідження.

(г) У висновку експерта зазначається, що смерть ОСОБА_12 настала в результаті сліпого вогнепального поранення живота з пошкодженням печінки, шлунку, судин черевної порожнини та передньої стінки черевного відділу аорти, яке супроводжувалось поширеною внутрішньо черевною кровотечею та за очеревинною гематомою.

(д) В той же час, наданий висновок не містить:

-відомостей, зокрема, наочних, які б давали змогу однозначно визначити місце розташування, форму та інші ознаки виявлених на тілі ОСОБА_12 тілесних ушкоджень;

-напрямку ранових каналів, зокрема - вогнепального поранення (з визначенням кутів ранового каналу по відношенню до сторін горизонту);

-відомостей про отримання кулі, яка, за твердженнями експерта, залишилась в тілі загиблого;

-відомостей про те, що експертом вживались заходи, спрямовані на відшукання та отримання такої кулі.

(е) До того ж, наразі неможливо заперечувати тверджень, зокрема, потерпілої, про те, що посилання експерта про те, що куля, дія якої призвела до смерті ОСОБА_17 , мала калібр саме 9 мм.

2.3. У залученому до матеріалів кримінального провадження документа під назвою "Протокол огляду трупа" від 02 травня 2022 року вказується, що 02 травня 2022 року у період часу з 12:00 год. до 13:20 год. тіло ОСОБА_12 оглядалось слідчим СУ ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_18 в присутності двох понятих ( ОСОБА_19 та ОСОБА_20 ) за участі судово-медичного експерта ОСОБА_16 , як спеціаліста.

При цьому опис тіла містить відомості, що є повністю ідентичними вказаним у висновку експерта № 1878 від 20 червня 2022 року під час опису результатів зовнішнього дослідження трупа.

3. Матеріали кримінального провадження доводять, що:

-відомості про отримання під час досудового розслідування медичної картки стаціонарного хворого в матеріалах кримінального провадження відсутні;

-куля, дія якої спричинила стверджувані наслідки у вигляді смерті ОСОБА_17 , під час досудового розслідування не вилучена та до матеріалів кримінального провадження не залучена.

4. Прокурор під час судового розгляду кримінального провадження висловив позицію, зі змісту якої вбачається, що за думкою органів досудового розслідування, в момент подій, що призвели до смерті ОСОБА_21 , той знаходився у приміщенні квартири, разом з ним у цьому приміщенні знаходився лише обвинувачений.

Ці обставини прокурор планує довести за допомогою показів свідків.

Та органи досудового розслідування вважали достатніми покази свідків щодо відомих їм обставин для доведення винуватості ОСОБА_4 у вчиненні вбивства.

5. Обвинувачений свою вину у вчиненні злочину не визнає, захист стверджує, що усі докази в межах цього кримінального провадження є недопустимими або недостатніми та їх дослідження не призведе до встановлення дійсних обставин кримінального провадження.

Захист також стверджує, що в дійсності в момент кульмінаційних подій ОСОБА_4 у приміщенні, вказаному публічним обвинуваченням, не перебував, пострілу не вчиняв.

6. Під час судового засідання 15 листопада 2022 року представник потерпілої ОСОБА_7 - ОСОБА_8 - подала до суду клопотання, повністю аналогічне клопотанню прокурора, що розглядається.

Ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 17 листопада 2022 року у задоволенні клопотання представника потерпілої було відмовлено з огляду на те, що ані-потерпілий, ані - його представник - правом подання побідних клопотань не наділений.

Положення закону, якими керувався суд під час постановлення ухвали.

1. Відповідно до статті 3 Конституції України саме життя людини визнається найвищою соціальною цінністю, а згідно до статті 27 Основного Закону кожна людина має невід`ємне право на життя і ніхто не може свавільно позбавити життя людину.

Окрім того, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року Конвенція про захист прав та основоположних свобод /далі - Конвенція/ та практика Європейського суду з прав людини визнаються в Україні джерелом права

Відповідно до статті 2 Конвенції право кожного на життя охороняється законом та нікого не може бути умисно позбавлено життя.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Андронікоу та Константіноу проти Кіпру", передбачене статтею 2 Конвенції право на життя «... є одним з найбільш фундаментальних положень Конвенції і охороняє одну з основних цінностей демократичного суспільства».

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини перше речення статті 2 Конвенції зобов`язує державу не тільки утримуватись від умисного або незаконного позбавлення життя, але також вживати відповідних заходів для захисту життя тих, хто знаходиться під її юрисдикцією. Обов`язок захищати право на життя за статтею 2 Конвенції визначається у поєднанні з загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції, яка зобов`язує «гарантування кожному, хто перебуває під [її] юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування, коли особу вбито в результаті використання сили (див. mutatis mutandis рішення від 19 лютого 1998 року у справі «Kaya v. Turkey», 1998-I, п. 105). Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання національних законів, які захищають право на життя.

Для того, щоб розслідування стверджуваного незаконного вбивства було ефективним воно має бути здатне привести до встановлення обставин смерті людини та встановлення і покарання відповідальних осіб

Прогалини ж у розслідуванні, які підривають його здатність встановити причину смерті або відповідальних осіб, чи то прямих виконавців створюють ризик недодержання такого стандарту.

/див. рішення Європейського суду з прав людини у справах

«Муравська проти України» «Гонгадзе проти України», «Шевченко проти України», "Меркулова проти України" та інші/

2. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 91 Кримінального Процесуального Кодексу України доказуванню у кримінальному провадженню підлягає перш за все подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

3. Відповідно до статті 333 Кримінального Процесуального Кодексу України

У разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.
/частина 3/

Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення.
/частина 4/

В ухвалі суду про доручення проведення слідчої (розшукової) дії зазначається, для з`ясування або перевірки яких обставин і які саме слідчі (розшукові) дії необхідно провести, та встановлюється строк виконання доручення. Слідчі (розшукові) дії, що проводяться на виконання доручення суду, здійснюються в порядку, передбаченому главами 20 та 21 цього Кодексу.
/частина 5/

Прокурор зобов`язаний надати доступ до матеріалів, отриманих внаслідок проведення слідчих (розшукових) дій за дорученням суду, учасникам судового провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, та надати їх суду у встановлений строк.
/частина 6/

4. Відповідно до статті 223 Кримінального Процесуального Кодексу України

Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
/частина 1/

Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
/частина 2/

Слідчий, прокурор вживає належних заходів для забезпечення присутності під час проведення слідчої (розшукової) дії осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути обмежені або порушені. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у ній участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені цим Кодексом, а також відповідальність, встановлена законом.
/частина 3/

…

Слідчий, прокурор зобов`язаний запросити не менше двох незаінтересованих осіб (понятих) для … пред`явлення трупа … для впізнання, огляду трупа, в тому числі пов`язаного з ексгумацією … Винятками є випадки застосування безперервного відеозапису ходу проведення відповідної слідчої (розшукової) дії. Поняті можуть бути запрошені для участі в інших процесуальних діях, якщо слідчий, прокурор вважатиме це за доцільне.
…
Понятими не можуть бути потерпілий, родичі підозрюваного, обвинуваченого і потерпілого, працівники правоохоронних органів, а також особи, заінтересовані в результатах кримінального провадження.
Зазначені особи можуть бути допитані під час судового розгляду як свідки проведення відповідної слідчої (розшукової) дії.
/частина 7/

Слідчі (розшукові) дії не можуть проводитися після закінчення строків досудового розслідування, крім їх проведення за дорученням суду у випадках, передбачених частиною третьою статті 333 цього Кодексу. Будь-які слідчі (розшукові) або негласні слідчі (розшукові) дії, проведені з порушенням цього правила, є недійсними, а встановлені внаслідок них докази - недопустимими.
/частина 8/

5. Відповідно до частини 1 статті 84 Кримінального Процесуального Кодексу України

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

6. Відповідно до статті 239 глави 20 Кримінального Процесуального Кодексу України:

Ексгумація трупа здійснюється за постановою прокурора. Виконання постанови покладається на службових осіб органів місцевого самоврядування.
/частина 1/

Труп виймається з місця поховання за присутності судово-медичного експерта та оглядається з додержанням правил статті 238 цього Кодексу. Після проведення ексгумації і необхідних досліджень поховання здійснюється в тому самому місці з приведенням могили в попередній стан.
/частина 2/

Під час ексгумації судово-медичним експертом можуть бути вилучені зразки тканини і органів або частини трупа, необхідні для проведення експертних досліджень.
/частина 3/

У разі необхідності труп може бути доставлений до відповідного експертного закладу для проведення експертизи.
/частина 4/

Під час ексгумації трупа з поховання можуть бути вилучені речі, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
/частина 5/

Про проведену слідчу (розшукову) дію складається протокол, у якому зазначається все, що було виявлено, у тій послідовності, в якій це відбувалося, і в тому вигляді, у якому спостерігалося під час проведення слідчої (розшукової) дії. Якщо при ексгумації вилучалися речі та об`єкти для досліджень, про це зазначається в протоколі. До протоколу додаються матеріали вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапису, плани і схеми, графічні зображення, відбитки та зліпки.
/частина 6/

7. Відповідно до статті 238 Кримінального Процесуального Кодексу України
Огляд трупа слідчим, прокурором проводиться за обов`язкової участі судово-медичного експерта або лікаря, якщо вчасно неможливо залучити судово-медичного експерта.
/частина 1/
Огляд трупа може здійснюватися одночасно з оглядом місця події, житла чи іншого володіння особи з додержанням правил цього Кодексу про огляд житла чи іншого володіння особи.
/частина 2/
Після огляду труп підлягає обов`язковому направленню для проведення судово-медичної експертизи для встановлення причини смерті.
/частина 3/

8. Відповідно до статті 36 Кримінального Процесуального Кодексу України
Прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений, зокрема, приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.
При цьому повноваження прокурора щодо прийняття таких рішень стадією досудового розслідування не обмежуються.

9. Відповідно до статті 22 Кримінального Процесуального Кодексу України
Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
/частина 1/
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
/частина 2/
Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу.
/частина 3/
… Підтримання державного обвинувачення у суді здійснюється прокурором.
/частина 4/
Захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником.
/частина 5/
Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
/частина 6/

10. Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"
Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Верховний суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у Постанові від 07 серпня 2019 року у справі № 555/465/18 сформулював такий висновок про застосування норм права.

Частина 2 статті 242 КПК встановлює шість обов`язкових випадків для проведення експертизи, зокрема для встановлення причин смерті.
Системний аналіз норм КПК дає можливість зробити висновок, що іншими процесуальними засобами з`ясувати обставини, пов`язані з встановленням причин смерті не передбачено.
У даному кримінальному провадженні висновок судово-медичного експерта …, яким встановлюються причини смерті …, є доказом, яким встановлюються обставини, які не можуть бути встановленні іншими доказами, навіть в їх сукупності.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали.

Щодо змісту наведених норм діючого законодавства

1. Зі змісту статті 223, 239 Кримінального Процесуального Кодексу України вбачається таке.

1.1. Сама по собі ексгумація (від лат. exhumatio: ex з, gumus ґрунт, земля) трупа є дією, врегульованою у статті 239 КПК України (отже - процесуальною дією), яка полягає у вийманні трупа з місця поховання.

1.2. До слідчих (розшукових) дій вона не належить з причини, що під час її проведення дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, відсутні.

З огляду на зазначене, під ексгумацією трупа у кримінальному провадженні слід розуміти процесуальну дію організаційно-технічного характеру, що полягає у вийманні трупа людини з могили з метою створення належних умов для подальшого проведення огляду трупа, пред`явлення його для впізнання, експертного дослідження та/або інших процесуальних дій.

2. В той же час, огляд трупа, пов`язаний з його ексгумацією, його /трупа/ впізнання та послідуюче експертне дослідження, про які йдеться у клопотанні прокурора, поза розумним сумнівом є слідчими діями.

3. Зі змісту процитованих вище приписів статті 333 Кримінального Процесуального Кодексу України вбачається, що під час судового розгляду суд наділений повноваженнями щодо надання доручення на проведення лише та виключно слідчих (розшукових) дій у разі одночасної наявності таких умов:

-наявність необхідності у встановленні або перевірці певних обставин;

-істотність обставин, про перевірку або встановлення яких ставиться питання;

-можливість встановлення або перевірки таких обставин внаслідок проведення відповідної слідчої (розшукової) дії;

-неможливість встановлення або перевірки таких обставин іншим шляхом;

-поважність причин, через які ці обставини не були встановленими або перевіреними під час досудового розслідування.

Щодо суті заявленого клопотання.

А……Перш за все, суд повторює, що приписи статті 333 Кримінального Процесуального Кодексу України надають суду повноваження у передбачених законом випадках надати доручення лише на проведення слідчих (розшукових) дій.

З огляду на таке та враховуючи, що сама по собі ексгумація трупа не є слідчою дією, процесуальна можливість доручити її проведення в суду відсутня.

Отже, у задоволенні клопотання прокурора в цій частині слід відмовити.

Б……В той же час, суд має процесуальну можливість доручити органу досудового розслідування провести огляд трупа, що вже є похованим, тобто - пов`язаний з ексгумацією трупа.

Вирішуючи питання про наявність підстав для того по цій кримінальній справі, суд відзначає наступне.

І……В межах цього кримінального провадження поза розумним сумнівом підлягають встановленню обставини, пов`язані з встановленням причин смерті.

Істотність цих обставин для цього кримінального провадження є очевидною.

ІІ……Із приводу стану доказів з цього приводу суд відзначає таке.

1. Наведені вище настанови судової практики доводять, що ці обставини можуть бути доведеними лише та виключно висновком експерта та не можуть бути встановленими іншими даними навіть у їх сукупності.

Висновок експерта ж ґрунтується виключно на об`єктивному дослідженні відомостей, що існують об`єктивно, тобто - незалежно від волі будь-яких осіб.

Таке само по собі доводить, що обраний під час досудового розслідування шлях не може вважатись цілком вірним та достатнім для встановлення обставин, що мають значення для цього кримінального провадження.

2. Обставини дослідження тіла ОСОБА_17 під час досудового розслідування є такими, що здатні викликати сумніви у його об`єктивності та повноті.

Так, наведені вище докази вказують про те, що під час розтину трупа були присутніми слідчий та поняті, проте посилання на такі обставини у висновку експерта є відсутніми.

До того ж, повноваження слідчого, яка, відповідно до долучених до матеріалів кримінального провадження документів, була присутньою під час проведення експертного дослідження та під час проведення такого дослідження одночасно з експертом здійснювала слідчі дії щодо тіла загиблого наразі поставлені захистом під обґрунтований сумнів, та судом вживаються заходи щодо підтвердження або розвіювання цих сумнівів.

Принагідно суд відзначає, що можливість підтвердження цих сумнівів ставить під реальну загрозу можливість використання наданого стороною обвинувачення висновку експерта під час доказування у межах цього кримінального провадження.

3. Далі, поза розумним сумнівом, для встановлення обставин, пов`язаних з встановленням причин смерті ОСОБА_12 , необхідно дослідити знаряддя, дія якого призвела до смерті, та обставини, що свідчать про дію такого знаряддя.

Проте, куля, яка на думку органів досудового розслідування та публічного обвинувачення призвела до загибелі ОСОБА_12 , під час дослідження його /загиблого/ тіла в ході досудового розслідування не вилучалась, більше того, жодних заходів на її відшукання під час досудового розслідування не вживалось.

При цьому матеріали справи з високою долею ймовірності вказують про те, що це знаряддя наразі перебуває у тілі загиблого, але заходів щодо перевірки цієї обставини під час досудового розслідування вжито не було.

Таке само по собі не дозволяє вважати проведене під час досудового розслідування встановлення причин смерті ОСОБА_12 повним та достатньою мірою об`єктивним.

4. Принагідно суд відзначає й таке.

Відсутність кулі, дія якої, за твердженнями органів досудового розслідування, спричинила наслідки у вигляді смерті ОСОБА_12 , об`єктивно унеможливлює й можливість однозначного встановлення зброї, за допомогою якої було здійснене стверджуване вбивство, а за такого - й можливість визначення осіб, які використовували таку зброю.

З огляду на таке об`єктивна можливість стверджувати, що версія про те, що для заподіяння смерті ОСОБА_12 була використана саме вказана органом досудового розслідування зброя, якою користувався обвинувачений, в будь-якому випадку на теперішній час не може бути визнана єдиною можливою.

Наведені обставини у їх сукупності підривають здатність проведеного розслідування обставин смерті ОСОБА_12 встановити як причину його смерті, так й - особу, відповідальну за його смерть.

ІІІ……Наведені недоліки розслідування обставин смерті ОСОБА_12 поза розумним сумнівом можуть бути усунутими або подоланими внаслідок повторних огляду та дослідження його трупа.

Та внаслідок таких дій поза розумним сумнівом можуть бути отримані відомості, пов`язані з встановленням причин смерті.

IV……Щодо можливості досягнення цієї мети та встановлення цих відомостей іншим шляхом суд відзначає таке.

1. Поза розумним сумнівом, перевірка міркувань захисту щодо недопустимості відомостей, отриманих під час вчинення дії, за наслідками якої був складений документ під назвою "Протокол огляду трупа" від 02 травня 2022 року, а також - результатів судово-медичної експертизи, за наслідками якої був складений висновок № 1878 від 02 травня 2022 року, є можливим й без повторного огляду трупа ОСОБА_12 та його повторного експертного дослідження.

Та судом наразі вживаються заходи щодо здійснення такої перевірки.

1.1. Суд також відзначає, що у разі розвіювання внаслідок вжитих судом заходів сумнівів захисту більша частина відомостей, пов`язаних з встановленням причин смерті ОСОБА_12 , можуть бути отриманими й без повторних огляду та експертного дослідження його трупа.

1.2. Проте, суд констатує, що міркування захисту не є необґрунтованими, а заходи щодо їх перевірки вимагають витрат у часі, а також - вчинення інших додаткових процесуальних та слідчих дій як самим судом, так й - сторонами за дорученням суду.

Водночас, протягом часу, впродовж якого будуть продовжуватись вказані дії, руйнація як труни, у якій похований ОСОБА_12 , так й - власне його тіла, які тривають вже трохи більше за півроку, будуть продовжуватись.

Та таке доводить наявність ризику того, що у разі підтвердження міркувань захисту внаслідок природних процесів руйнації повторні огляд та експертне дослідження трупу ОСОБА_12 або ж буде взагалі неможливим, або ж - буде вкрай неінформативним та не дадуть змоги отримати інформацію в обсязі, необхідному для розгляду цього кримінального провадження.

Таке, в свою чергу, створює реальну загрозу невиконання державою позитивного обов`язку щодо ефективного розслідування випадків підозрілих смертей.

2. Далі, відшукання кулі, дія якої, за думкою органів досудового розслідування, призвела до смерті ОСОБА_12 , без повторного огляду та експертного дослідження його трупа не є можливою взагалі.

3. Захист стверджує про наявність можливості відсутності кулі у тілі загиблого та пропонує перевірити таку можливість шляхом вчинення інших процесуальних дій.

Проте, запропоновані захистом заходи вочевидь не здатні призвести ані - до відшукання кулі, ані - до отримання переконливих відомостей про її відсутність в тілі загиблого.

За такого запропоновані захистом дії вочевидь не призведуть до отримання необхідних відомостей та вочевидь потягнуть за собою необхідність повторного вирішення питання про повторне дослідження трупу ОСОБА_12 , яке на той час стане запізнілим.

Наведені обставини у їх сукупності доводять, що за обставин цього кримінального провадження вчинення повторного огляду трупу ОСОБА_12 є виправданим, а можливість отримання необхідних відомостей іншим шляхом є частково - неможливою взагалі, а частково - як не повною мірою неможливою, то вкрай сумнівною.

V……Говорячи про причини, через які відомості про обставини, пов`язані з встановленням причин смерті ОСОБА_12 , не були отриманими під час досудового розслідування, суд відзначає таке.

1. Як на обставину, яка не була і не могла бути відомою під час досудового розслідування, прокурор посилається про позицію потерпілої ОСОБА_7 ..

З цього приводу прокурор вказує, що врахування її позиції із приводу можливості проведення ексгумації тіла її чоловіка з метою його огляду є вирішальним, та саме під час судового засідання потерпіла сформувала позицію, зміст якої полягає у тому, що вона вимагає проведення такої слідчої дії.

Стосовно цих посилань прокурора суд відзначає таке.

1.1. Неможливо не погодитись із посиланнями прокурора про те, що про своє бажання провести огляд трупу ОСОБА_14 , пов`язаного з його ексгумацією, його /померлого/ дружина ОСОБА_22 заявила лише під час судового розгляду цього кримінального провадження, раніше про таке бажання вона не заявляла.

1.2. Посилання прокурора про те, що проведення цієї слідчої дії без згоди членів сім`ї померлого не є можливим також неможливо визнати цілком необґрунтованим.

Так, дійсно ні у Кримінальному Процесуальному Кодексі України, ні у інших законах і підзаконних актах немає положення про обов`язковість одержання такої згоди близьких родичів померлого на ексгумацію його тіла для мети кримінального провадження . Водночас, з етичної причини, це питання об`єктивно потребує узгодження з близькими родичами, оскільки необхідність проведення процесуальної дії торкається виймання з могили тіла близької їм людини.

Таке розуміння узгоджується із правовою позицією, висловленою Європейським Судом з Прав Людини у справі "Сольська і Рибацька проти Польщі", відповідно до якого процес виймання тіла з могили зачіпає право його живих родичів на повагу до приватного та сімейного життя, що охороняється статтею 8 Конвенції про захист прав людини та основних свобод1, через що може бути здійснене з огляду на їх позицію з цього питання.

1.3. Не заперечуючи наявність цих обставин, захист по суті ставить питання про те, що хоча обставини, про які посилається прокурор /категорична позиція потерпілої про необхідність проведення відповідної процесуальної дії/ дійсно не були відомими та не мали місце під час досудового розслідування, вони могли бути відомими прокурору, адже прокурор міг з`ясувати таку позицію під час досудового розслідування.

Аналізуючи ці посилання захисту, суд виходе з дороговказів, що містяться у згаданому вище рішенні Європейським Судом з Прав Людини у справі "Сольська і Рибацька проти Польщі". З огляду на них, суд відзначає наступне.

(а) В цьому випадку повторний огляд трупа ОСОБА_12 , пов`язаний з його ексгумацією, є передбаченим законом, та ця обставина поза розумним сумнівом усвідомлювалась прокурором.

(б) Далі, в цьому випадку вчинення такої дії, як доведено в цій ухвалі, переслідує легітимну мету - встановлення дійсних обставин смерті ОСОБА_12 .

Та ця обставина також поза розумним сумнівом була відомою під час досудового розслідування.

(в) Що ж стосується питання про необхідність відповідного втручання у демократичному суспільстві, то ця обставина є оціночною.

Та, оскільки діюче законодавство не передбачає порядку врегулювання питання про можливість вилучення тіла померлого з місця його поховання, підстави стверджувати, що прокурор або орган досудового розслідування не вчинив дії щодо належного вирішення цього питання, хоча міг та повинен був їх вчинити, є відсутніми.

За такого посилання захисту, що аналізуються, не можуть бути покладеними у підґрунтя судового рішення.

Наведене доводить, що посилання прокурора заслуговують на увагу, а викладені в них відомості слід визнати такими, що містять посилання про поважні причини, що завадили проведенню вказаної у клопотанні слідчої дії під час досудового розслідування.

2. Окрім цього, приймаючи рішення по суті заявленого клопотання, суд враховує й таке.

2.1. Поза розумним сумнівом, законодавче обмеження права на вчинення слідчих дій, спрямованих на отримання нових доказів, під час судового розгляду кримінального провадження є покликаним на забезпечення безсторонності суду, змагальності процесу та диспозитивності.

.

2.2. В цьому ж випадку, внаслідок проведення огляду трупа ОСОБА_12 , пов`язаного з його ексгумацією, будуть отримані лише повністю об`єктивні відомості про обставини його смерті.

2.3. Та отримання таких відомостей вочевидь призведе лише до встановлення об`єктивних даних щодо таких обставин не може свідчити про порушення судом принципу безсторонності, адже ці відомості існують незалежно від позицій сторін та не носять суб`єктивного характеру.

2.4. До того ж, отримання судом об`єктивних даних є здатним призвести лише до виконання обов`язку суду щодо належної перевірки версій захисту та обвинувачення, але - не є здатними визначити позиції сторін у кримінальному процесуальному змаганні. Отже, порушення принципу диспозитивності внаслідок отримання таких даних відбутись не може.

2.5. Суд також враховує, що внаслідок задоволення клопотання прокурора в частині проведення огляду трупа, пов`язаного з його ексгумацією, сторона захисту матиме можливість спочатку - взяти участь у проведенні слідчої дії, а потім - під час судового засідання - поставити під сумніви достовірність її результатів.

Таке доводить, що внаслідок задоволення клопотання прокурора не потягне за собою порушення прав захисту у змагальному процесі.

2.6. Стосовно ж принципу змагальності сторін суд відзначає таке.

Наведена вище правова позиція Європейського Суду з прав людини визначає право на життя /елементом якого є обов`язок держави щодо розслідування підозрілих смертей/ основоположним та таким, на якому ґрунтуються інші засади прав людини. З огляду на таке вчинення дій щодо належного розслідування випадку смерті /яка в цьому випадку дійсно є підозрілою/ суд вважає виправданим та домірним вжиттю судом додаткових заходів з метою проведення дій, спрямованих на встановлення обставин смерті ОСОБА_12 .

Така теза може бути підсиленою й позицією, що була висловлена Європейським Судом з прав людини у рішенні у справі "Гонгадзе проти України" . У цьому рішенні Європейського Суду з прав людини в черговий раз наголосив на тому, що обов`язок держави захищати право на життя за статтею 2 Конвенції також вимагає наявності: "Будь-якої форми ефективного розслідування, коли особу вбито в результаті використання сили". І далі: "Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання національних законів, які захищають право на життя". Як підкреслив далі Європейський Суд з прав людини: "Форма розслідування, яке досягне такої мети, може бути різною в залежності від обставин. Проте, який би з методів не брався за основу, державні органи влади повинні діяти за своєю власною ініціативою..." /пункт 175 вказаного рішення/.

Таке доводить, що у випадку розслідування смерті людини принцип захисту права на життя превалює над принципом змагальності.

Таке дає підстави суду, зокрема, для вжиття, за відповідними клопотаннями однієї з сторін, заходів, що здатні призвести до встановлення дійсних обставин смерті ОСОБА_12 .

3. Враховує суд й те, що наразі вчинення вказаної прокурором слідчої дії видається майже єдиним засобом, за допомогою якого можливо забезпечити можливість ефективного розслідування смерті ОСОБА_12 ..

Невжиття ж такого заходу в обставинах цього кримінального провадження створює реальну загрозу унеможливлення такого розслідування.

Враховуючи наведене, суд вважає, що заявлене клопотання в частині надання доручення на огляд трупа ОСОБА_23 , що вже похований, в цілому підлягає задоволенню.

В……При цьому з метою досягнення мети надання цього суд вважає за доцільне уточнити перелік дій, що мають бути вчиненими на його виконання доручення, а також - зазначити про вимоги до їх проведення та умови їх здійснення.

В зв`язку із цим суд вважає за необхідне наголосити на такому.

1. Перед проведенням огляду трупа, пов`язаного з його ексгумацією, поза розумним сумнівом необхідно встановити місце поховання та інші обставини, що можуть вплинути на розвиток подій під час здійснення огляду.

За такого органу досудового розслідування слід з метою проведення відповідного огляду доручити допитати потерпілу ОСОБА_7 , встановивши під час допиту конкретне місце поховання її чоловіка, обставини його поховання /труну, у якій він похований, відомі їй ознаки труни, наявність/відсутність та стан намогильних споруд у місці поховання, обставини поховання (в окремій могилі, в сімейній могилі, глибина поховання тощо)/, інші обставини, що можуть вплинути на перебіг огляду трупа, пов`язаного с ексгумацією.

2. Перед проведенням огляду трупу, пов`язаного з його ексгумацією, необхідно провести передбачені законом підготовчі процесуальні дії.

2.1. За такого органу досудового розслідування слід роз`яснити, що з метою підготовки до проведення огляду трупа необхідно звернутись до прокурора за отримання відповідної ухвали про ексгумацію трупа та отримати таку ухвалу, завірену гербовою печаткою органу прокуратури.

При цьому суд відзначає, що оскільки винесення відповідної постанови не є слідчою дією, а повноваження прокурора щодо прийняття передбачених законом процесуальних рішень не є обмеженими досудовим розслідуванням, винесення такої постанови прокурором без відповідного доручення суду не потягне за собою порушення вимог діючого законодавства.

2.2. До того ж, органу досудового розслідування слід роз`яснити необхідність організації дій щодо безпосереднього вилучення труни з місця поховання.

3. Далі, суд вважає за необхідне сформулювати вимоги до проведення безпосереднього огляду трупа, дотримання яких відповідатиме меті доручення.

4. Окрім того, суд наголошує на тому, що після огляду тіло (в труні або в мішку) слід доставити до Миколаївського обласного бюро судово-медичної експертизи, а інші вилучені матеріали - зберігати в органі досудового розслідування до отримання наступних розпоряджень суду.

Отже, заявлене прокурором клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 369-372; 376 Кримінального Процесуального Кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

А……Клопотання прокурора в частині проведення огляду трупа ОСОБА_12 , пов`язаного з його ексгумацією. - задовольнити частково.
Б……Доручити Слідчому Управлінню Головного Управління Національної Поліції в Миколаївській області провести такі слідчі дії:

I.Допитати потерпілу ОСОБА_7 , встановивши під час допиту конкретне місце поховання її чоловіка, обставини його поховання /труну, у якій він похований, відомі їй ознаки труни, наявність/відсутність та стан намогильних споруд у місці поховання, обставини поховання (в окремій могилі, в сімейній могилі, глибина поховання тощо)/, інші обставини, що можуть вплинути на перебіг огляду трупа, пов`язаного с ексгумацією.

II.Провести огляду трупа ОСОБА_12 , пов`язаний з його ексгумацією, з дотриманням таких вимог.

1.Процес ексгумації та огляду трупу необхідно фіксувати (як у протоколі, так й - за допомогою засобів відеозапису) з моменту встановлення могили з фіксацією пошарового видалення землі з могили до кришки труни

2.Огляду трупа слід проводити слідчому за обов`язкової участі судово-медичного експерта та з використанням безперервного відеозапису перебігу здійснення слідчої дії.

3.До огляду трупу слід допустити потерпілу та/або її представника, а також - за відповідним клопотанням - інших учасників судового розгляду, зокрема - захисників.

4.Під час огляду трупу обов`язково, але не виключно, слід вчинити такі дії

1)зафіксувати у передбачений законом спосіб стан верхньої частини труни (наявність/відсутність на ньому пошкоджень

2)у разі відсутності пошкоджень:

i)дбайливо вилучити труну з могили

ii)зафіксувати у передбачений законом спосіб процес вилучення труни з могили;

iii)докладно оглянути та описати труну (її форму, колір, розмір, інші особливості);

iv)відкрити труну, описавши запірний механізм та спосіб його відкриття, зафіксувати цю дію у передбачений законом спосіб;

v)пред`явити тіло потерпілій (її представнику) для впізнання, відобразити у протоколі та засобами відеофіксації процес впізнання;

vi)оглянути та описати ознаки тіла в труні, не виймаючи його;

vii)закрити та опечатати труну у спосіб, що не дозволяє доступ до її вмісту.

3)у разі наявності пошкоджень лише на верхній частині труни або інших пошкоджень, які тим не менш дозволяють певно відокремити вміст труни від оточуючого середовища:

i)не виймаючи труну, зафіксувати у передбачений законом спосіб наявні пошкодження, зробити їх фотознімки методом вузлової та детальної фотографії, описати місце їх знаходження (відстань від країв труни тощо)

ii)дбайливо (скориставшись порадами спеціаліста) вилучити труну з могили із тим, щоб не спричинити додаткових її пошкоджень;

iii)зафіксувати у передбачений законом спосіб процес вилучення труни з могили;

iv)докладно оглянути та описати труну (її форму, колір, розмір, інші особливості, ушкодження);

v)відкрити труну, описавши запірний механізм та спосіб його відкриття, зафіксувати цю дію у передбачений законом спосіб;

vi)дбайливо (скориставшись порадами спеціаліста та судово-медичного експерта) вилучити тіло з труни таким чином, щоб у разі вилучення з труни іншого вмісту вилучений вміст залишався окремо від оточуючого середовища;

vii)здійснити огляд вилученого трупа. При цьому простежити та відобразити у протоколі стан одягу та його /одягу/ ушкодження; наявність зовнішніх пошкоджень тканин трупа, докладно описати кожне з них та зробити їх фотознімки методом вузлової та детальної фотографії;

viii)пред`явити тіло потерпілій (її представнику) для впізнання, відобразити у протоколі та засобами відеофіксації процес впізнання;

ix)помістити тіло до мішка, який опечатати у спосіб, що не дозволяє доступ до його вмісту;

x)вилучити та помістити вміст труни до окремого мішку, який також опечатати у спосіб, що не дозволяє доступ до його вмісту;

xi)вилучити залиши труни та помістити їх до пакетів (мішків), які також опечатати у спосіб, що не дозволяє доступ до його вмісту;

4)у разі наявності пошкоджень, які не дозволяють певно відокремити вміст труни від оточуючого середовища::

i)не виймаючи ані - частини труни, ані - тіло, зафіксувати у передбачений законом спосіб стан місця поховання, зробити його фотознімки методом оглядової, вузлової та детальної фотографії, описати місце їх знаходження (відстань від країв труни тощо)

ii)дбайливо (скориставшись порадами спеціаліста та судово-медичного експерта) вилучити тіло з місця поховання таким чином, щоб у разі вилучення з цього місця іншого вмісту вилучений вміст залишався окремо від оточуючого середовища;

iii)здійснити огляд вилученого трупа. При цьому простежити та відобразити у протоколі стан одягу та його /одягу/ ушкодження; наявність зовнішніх пошкоджень тканин трупа, докладно описати кожне з них та зробити їх фотознімки методом вузлової та детальної фотографії;

iv)пред`явити тіло потерпілій (її представнику) для впізнання, відобразити у протоколі та засобами відеофіксації процес впізнання;

v)помістити тіло до мішка, який опечатати у спосіб, що не дозволяє доступ до його вмісту;

vi)провести дослідження ложа трупа та місця поховання (за наявності необхідності - за допомогою металошукача) з метою виявлення кулі у місці поховання. При цьому у разі вилучення вмісту з місця поховання розміщувати цей вміст окремо від місця поховання;

vii)у разі виявлення кулі - зафіксувати у встановленому законом порядку місце та обставини виявлення та вилучити її у встановленому законом порядку;

viii)у разі, якщо куля не була виявленою - вилучений вміст з місця поховання помістити до окремого мішка (мішків), який (які) опечатати у спосіб, що не дозволяє доступ до його вмісту;

ix)вилучити залишки труни та помістити їх до пакетів (мішків), які також опечатати у спосіб, що не дозволяє доступ до його вмісту;

5.Після проведення огляду - скласти протокол, у якому, окрім посилань на відеофіксацію, повністю відобразити перебіг слідчої дії, зокрема - все, що було виявлено, у тій послідовності, в якій це відбувалося, і в тому вигляді, у якому спостерігалося під час проведення слідчої (розшукової) дії, перерахувати вилучені речі та об`єкти для досліджень. До протоколу слід додати матеріали вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапису, плани і схеми, графічні зображення тощо.

III.Після проведеного огляду тіло (в труні або в мішку) слід доставити до Миколаївського обласного бюро судово-медичної експертизи, а інші вилучені матеріали - зберігати в органі досудового розслідування до отримання наступних розпоряджень суду.

В……Роз`яснити органу досудового розслідування, що:

-з метою підготовки до проведення огляду трупа необхідно звернутись до прокурора за отримання відповідної ухвали про ексгумацію трупа та отримати таку ухвалу, завірену гербовою печаткою органу прокуратури.

-необхідність здійснення організаційних дій щодо безпосереднього вилучення труни з місця поховання.

Г......Роз`яснити прокурору його право за наявності до того підстав винести постанову про ексгумацію трупа ОСОБА_12 .

Д......Роз`яснити прокурору та органам досудового розслідування, а також іншим причетним особам, що після експертного дослідження органи досудового розслідування мають забезпечити перепоховання трупа ОСОБА_12 у тій же могил та приведення місця його поховання у первісний стан.

Е……У задоволенні решти клопотання прокурора в частині, що стосується надання доручення на проведення слідчих (розшукових) дій - відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від судового рішення не підлягає.

СУДДЯ = ОСОБА_24 =

1 - https://hudoc.echr.coe.int/rus#%22itemid%22:[%22001-186135%22]\