Єдиний унікальний номер 725/931/23
Номер провадження 1-кс/725/321/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2023 року м.Чернівці

Першотравневий районний суд м. Чернівців

в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернівці клопотання старшого слідчого СВ Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України -

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Комарівці, Сторожинецького району, Чернівецької області, українцю, громадянину України, неодруженому, маючому на утриманні трьох малолітніх дітей, не працюючому, з повною загальною середньою освітою, в силу ст. 89 КК України не судимому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

09.02.2023 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України ОСОБА_4 .

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 31.01.2023 року, близько 14 год. 10 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи в квартирі ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , по АДРЕСА_2 , під приводом продажу церковної атрибутики, в умовах воєнного стану згідно указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», реалізовуючи раптово виниклий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, під час розрахунку із ним за церковне майно, розуміючи, що його дії очевидні для потерпілої, діючи умисно, відкрито, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, шляхом ривка, відкрито заволодів грошовими коштами в сумі 50 000 гривень, належні ОСОБА_7 , які вона тримала в руках .

Після чого з місця вчинення кримінального правопорушення втік, розпорядився вкраденими грошима на власний розсуд, чим своїми протиправними діями спричинив ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 50 000 гривень.

Слідчий зазначає, що 09.02.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабежу), вчиненого в умовах воєнного стану, що відповідно до положень ст. 12 КК України є тяжким злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини у справах: «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Орган досудового розслідування та сторона обвинувачення вважає, що ними дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням даного кримінального правопорушення та виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Зокрема, докази, якими обумовлюється обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, є: протокол прийняття заяви ОСОБА_7 ; протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_7 ; протоколи допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків; протоколи огляду відеозаписів з камер відео спостереження та інші докази в їх сукупності.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке у відповідності до ч. 5 ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, у відповідності з вимогами п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В обґрунтування необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 покладається запобігання спробам:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (враховуючи у ОСОБА_4 наявний паспорт громадянина України для виїзду за кордон, а також те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, тому є підстави вважати, що ОСОБА_4 , знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та в подальшому від суду. Крім того, ОСОБА_4 перебуваючи на волі після вчинення кримінального правопорушення переховувався від органу досудового розслідування, що підтверджується показаннями допитаних свідків);

-незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні(оскільки перебуває з ними в родинних та дружніх відносинах);

-вчинити інше кримінальне правопорушення (враховуючи те, що ОСОБА_4 раніше судимий за аналогічно вчинені умисні злочини проти власності громадян.)

При обранні запобіжного заходу слідчий просить враховувати наступні обставини, передбачені ст. 178 КК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, які на даний час доводять причетність ОСОБА_4 до вчинення даного злочину; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

У даному випадку, зважаючи на те, що вчинивши дані кримінальні правопорушення, ОСОБА_4 порушив основні цінності суспільства, з метою забезпечення охорони загальносуспільних прав та інтересів інших громадян, існує необхідність в обранні запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, орган досудового розслідування вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 не забезпечить у повній мірі виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та не надасть реальної змоги запобігти вищевказаним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий вважає, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 є виправданим та не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного/обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Прокурор у судовому засіданні просив задовольнити подане клопотання.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати йому більш м`який запобіжний захід.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку слідчого, прокурора щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного, захисника дослідивши надані матеріали, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст.184 КПК України і воно отримано підозрюваним 09.02.2023 р. о 14 год. 10 хвилин. Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. ОСОБА_4 повідомлено про підозру 09.02.2023 р. о 12 год. 40 хв. у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними доказами, а саме:

-протоколом прийняття заяв про вчинення кримінальних правопорушень ОСОБА_7 ;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_7 ;

-протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків;

-протоколами огляду відеозаписів з камер відеоспостереження;

-повідомленням про підозру ОСОБА_4 та іншими доказами.

Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, суд вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими. Вище перелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_4 міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.

Прокурором доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, слідчий суддя враховує позицію Європейського Суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», зокрема те, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів.

Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення «Бекчиєв проти Молдови»).

Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який офіційно не працює, відсутність стійких соціально-стримуючих факторів, а також схильність до вчинення корисливих злочинів, оскільки останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів. Таким чином існує ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень. У разі визнання винуватим ОСОБА_4 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 10-ти років, що може стимулювати підозрюваного до втечі та переховування від правоохоронних органів. Все вищезазначене в сукупності підтверджує ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду. Також суд вважає, що прокурором доведено ризик можливого незаконного впливу на свідків оскільки останні володіють відомостями та іншими обставинами по даному кримінальному правопорушенню.

Суд вважає, що існують обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, про достатність підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тому, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За вказаних обставин, підозрюваному необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, а саме відкритому викраденні чужого майна (грабежу), вчиненого в умовах воєнного стану.

Враховуючи обставини кримінального провадження, дані щодо майнового, сімейного стану підозрюваного та дані про його особу, зважаючи на існування декількох ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладеним на нього обов`язків.

Керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 186 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Комарівці, Сторожинецького району, Чернівецької області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням в Державній установі «Чернівецькій слідчий ізолятор» на строк до 07 квітня 2023 року включно.

Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під варту в залі суду негайно.

Одночасно для забезпечення належного виконання обов`язків, передбачених КПК України, визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами: Одержувач ТУ ДСА України в Чернівецькій області, , МФО 820172, банк: Казначейство України, рахунок: UA0008745 призначення платежу застава (із зазначенням інформації про ухвалу суду, прізвище ім`я по-батькові підозрюваного).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до уповноваженогоу кримінальному провадженні слідчого, прокурора чи суду із встановленою ними періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він буде перебувати, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Першотравневого районного суду м. Чернівці.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці ОСОБА_1