ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/560/23 Справа № 932/7779/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у закритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Центральної окружної прокуратури м. Дніпра на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 лютого 2023 року про відмову в задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Іларіонове, Синельниківського р-ну, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, на утриманні дітей не маючого, проживає фактично за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 лютого 2023 року відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 .

Слідчий суддя в обґрунтування свого рішення послався на те, що обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування. Таку підозра є обґрунтованою, оскільки матеріалами доведено, що підозрюваний перебував на місці події, вживав алкогольні напої з потерпілим, а в подальшому, в ході конфлікту на побутовому ґрунті, заподіяв йому тілесні ушкодження. Факт побиття спостерігали свідки, які допитані та впізнали гр. ОСОБА_7 .

Зазначає, що ризики, на які посилається прокурор, повністю доведені, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин, а відтак може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, може впливати на свідків та потерпілого, який ще не допитаний, може вчинити новий злочин, оскільки раніше притягувався до кримінальної відповідальності та має судимість.

Вказує, що в даному випадку запобіжний захід, про застосування якого просить сторона обвинувачення вочевидь не відповідає ані тяжкості вчиненого злочину, ані особі підозрюваного та його попередній поведінці, ані іншим обставинами кримінального провадження.

Також зазначає, що аналізуючи особу підозрюваного, який не працює, не одружений, не має утриманців, не має постійного місця проживання, оскільки як встановлено в засіданні, проживає то у родичів, то у знайомих. Також ОСОБА_7 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, має судимість. Відтак, слід дійти висновку, що ОСОБА_7 не має міцних соціальних зв`язків у місці проживання. Крім того, останній після скоєння злочину переховувався від органу досудового розслідування.

Наведені обставини свідчать у сукупності, що застосування до ОСОБА_7 такого запобіжного заходу як домашній арешт не буде запобігати ризикам, передбаченим п.п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України та не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного. Застосування такого запобіжного заходу буде порушувати права інших учасників кримінального провадження, зокрема, потерпілого, який перебуває у тяжкому стані та ще не допитаний.

Таким чином, правові і процесуальні підстави для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відсутні, тому слідчий суддя позбавлений можливості формально застосувати до нього такий запобіжний захід, оскільки ОСОБА_7 не буде його виконувати. Тобто в ході судового розгляду встановлено недостатність застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт із забороною залишати житло цілодобово.

Між тим, в силу положень ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя не вправі самостійно обрати більш тяжкий запобіжний захід, оскільки вирішує лише ті питання, що винесені сторонами на розгляд слідчого судді та віднесені до його повноважень.

Зазначає, що враховуючи, що клопотання слідчого є необґрунтованим, оскільки застосування запобіжного заходу, про який просить, не буде досягати завдань кримінального провадження та є порушенням принципів законності, верховенства права та публічності, необхідним є відмовити у задоволенні клопотання повністю.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг і узагальнені доводи осіб, які їх подали.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується зібраними у провадженні належними та допустимими доказами.

Вказує, що 13.01.2023 року ОСОБА_7 оголошено у розшук, однак 14.02.2023 року ОСОБА_7 добровільно з`явився до поліції, повідомивши, що зявився як тільки дізнався про те, що він повідомлений про підозру та перебуває у розшуку. 15.02.2023 року ОСОБА_7 самостійно з`явився до Бабушкінського районного суду для розгляду клопотання.

Також зазначає, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, відповідає вагомості наявних доказів про вчинення злочину, тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному, репутації підозрюваного, майновому стану.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні прокурор підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник заперечували проти задоволення апеляційної скарги.

Мотиви апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача щодо суті поданої апеляційної скарги, думку учасників провадження, перевіривши матеріали провадження і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відмовляючи в задоволенні клопотання слідчого, місцевий суд послався на те, що клопотання слідчого є необґрунтованим, оскільки застосування запобіжного заходу, про який просить, не буде досягати завдань кримінального провадження та є порушенням принципів законності, верховенства права та публічності, необхідним є відмовити у задоволенні клопотання повністю.

Проте, з таким висновком слідчого судді колегія суддів погодитися не може з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини її життя, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Також, відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_7 з вчиненим інкримінованим злочином підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дає підстави вважати, що причетність останнього до вчинення інкримінованого злочину є обґрунтованою, та дає підстави для застосування щодо нього одного з запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою здійснення подальшого розслідування.

На основі наданих органом досудового розслідування матеріалів, які обґрунтовують клопотання, колегія суддів встановила, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

Що стосується наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України апеляційний суд зазначає наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (в тому числі у виді тримання під вартою) є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам кримінального провадження (стаття 177 КПК). Такі ризики закон пов`язує зі спробами переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК покладає на прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_7 зважаючи на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі доведення його винуватості, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відбування покарання у вигляді позбавлення волі.

Крім того, апеляційний суд вважає можливим ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків чи потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризики, передбачені п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України апеляційний суд вважає не доведеними.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК).

Заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (частина 1 статті 131 КПК). Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинення дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК.

Враховуючи обставини злочину та дані про особу, а аткож твердження прокурора про те, що 13.01.2023 року ОСОБА_7 оголошено у розшук, однак 14.02.2023 року ОСОБА_7 добровільно з`явився до поліції, повідомивши, що зявився як тільки дізнався про те, що він повідомлений про підозру та перебуває у розшуку, 15.02.2023 року ОСОБА_7 самостійно з`явився до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська для розгляду клопотання, колегія суддів вважає, що вказані факти свідчать про те, що до підозрюваного ОСОБА_7 можливо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з тримання під вартою.

Достатнім для забезпечення забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинення дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК є обрання відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування ухвали слідчого судді та часткового задоволення апеляційної скарги прокурора.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора Центральної окружної прокуратури м. Дніпра задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 лютого 2023 року про відмову в задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, щодо ОСОБА_7 скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Обрати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 діб, але не більше строку досудового розслідування, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- з 22.00 годин по 06.00 годин не відлучатися з місця фактичного проживання ОСОБА_7 з АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

-утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками по даному кримінальному провадженню.

Контроль за поведінкою підозрюваного ОСОБА_7 , який перебуває під домашнім арештом, покласти на процесуального керівника у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на відповідний ВП ГУНП в Дніпропетровській області за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4