Справа № 932/6652/22
Провадження № 1-кс/932/3224/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із клопотанням про арешт майна у якому просить накласти арешт на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження вказаного майна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.11.2022 до ЧЧ ВП № 7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа майном, чим завдала значної шкоди.

Свідок в даному кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_5 повідомила про те, що у неї є троюрідна сестра ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка з 2018 року переїхала до російської федерації для заробітку, з початком військової агресії РФ до України, її сестра переїхала до Італії, у місто Модена.

У власності її сестри, є квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , за якою ОСОБА_5 наглядає та сплачує комунальні послуги. У зв`язку з тим, що її сестра поїхала на заробітки, та за квартирою потрібно було доглядати, ОСОБА_6 залишила ОСОБА_7 оригінал свого паспорту, так як, виїхала по закордонному паспорту, та оригінал договору дарування на вищезазначену квартиру. Вказану квартиру ОСОБА_6 подарувала двоюрідна тітка ОСОБА_8 у 1996 році, так як в неї не було дітей, а ОСОБА_9 доглядала за нею.

30.10.2022 ОСОБА_5 як завжди приїхали до квартири своєї сестри, для того щоб зняти покази лічильників, ОСОБА_5 підійшла до двері квартири її сестри ОСОБА_6 , спочатку відчинила нижній замок, але верхній замок в неї не вийшло відчинити. ОСОБА_5 подумала, що замок заіржавів, та вирішила поїхати додому, для того щоб взяти документи на квартиру, та далі викликати службу щоб ОСОБА_5 відчинили двері вищевказаної квартири та замінили замок. Так як одразу у свідка ОСОБА_5 не вийшло знайти відповідну службу та визвати її на цей же день, свідок ОСОБА_5 зв`язалася з фахівцями служби, яка мала назву « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та домовилась на 04.11.2022 на 09 годину ранку.

04.11.2022 приїхавши до квартири сестри к 9 ранку, фахівці вищевказаної служби близько 10 хвилин намагались відчинити двері, відчинивши вхідні двері, свідок ОСОБА_5 помітила, що замок на другій двері виламаний, відсутній був блок та датчик сигналізації у коридорі, в квартирі обстановка була не порушена.

04.11.2022 слідчим СВ ВП № 7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області опитано ОСОБА_10 , який представився новим власником квартири АДРЕСА_1 , який повідомив про те, що приблизно в серпні 2022 року ОСОБА_10 через мережу «Телеграм» поговорив зі своєю дальньою родичкою по маминій лінії, а саме з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На той час вона вже перебувала за межами України, де саме не пам`ятаю. Вікторія повідомила ОСОБА_10 , що у неї в м. Дніпро залишилась її квартира за адресою: АДРЕСА_2 та вона не планує до неї повертатись, при цьому запропонувала ОСОБА_10 викупити її за приблизно 20 000 доларів.

19.10 2022 року приблизно о 12:00 год ОСОБА_10 приїхав до нотаріуса ОСОБА_11 за адресою : АДРЕСА_3 , якого обрала ОСОБА_9 . Далі ОСОБА_10 та ОСОБА_6 зайшли до приміщення нотаріусу та у присутності ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та самого нотаріуса був підписаний договір купівлі продажу. Після цього, ОСОБА_10 отримав всі документи, нотаріус вніс зміни в реєстр речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та ОСОБА_10 отримав весь пакет документів і набув права власності на квартиру. Після цього він зі свого біржового рахунку перевів суму приблизно 20 000 доларів на рахунок, який вказала ОСОБА_9 . Ще деякий час ОСОБА_9 знаходилась у м. Дніпро, ОСОБА_10 з нею періодично зв`язувались за допомогою телефона. Де саме на даний час перебуває ОСОБА_9 йому не відомо, але з її слів вона планувала повернутись за кордон. Через декілька днів, після підписання договору ОСОБА_10 змінив замки на вхідних дверях квартири та планував почати ремонтні роботи.

У зв`язку з наведеним, для уникнення подальшого незаконного відчуження або володіння майном, сторона обвинувачення просить накласти арешт на документи для забезпечення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування.

У судове засідання слідчий не з`явився, про дату та час повідомлений належним чином.

Власники майна на судове засідання не з`явився, про дату та час повідомлений належним чином.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

У відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчим відділом ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000884, відомості про яке внесено до ЄРДР 04 листопада 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Судом встановлено, що було здійснено заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство) щодо квартири АДРЕСА_1

Відповідно до ст. 94 КПК, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Заходи забезпечення кримінального провадження, до яких згідно ст. 131 КПК України відноситься арешт майна, у системному тлумаченні з функціями слідчого судді відповідно до ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження під судовим контролем за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб в порядку, визначеному процесуальним законом.

Особливий порядок застосування арешту майна визначається у 17 главі КПК України, за правилами якої передбачена у п. 2 ч. 3 ст. 132 цього Кодексу легітимною метою втручання у право власності визнається завдання запобігання можливості приховування такого майна, його пошкодженні, псуванні, знищенні, перетворенні чи відчуженні, а його суть згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України полягає в обмеженні особи у здійсненні і реалізації свого конституційного права власності.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для третіх осіб.

При цьому, слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи клопотання слідчого про арешт майна, оскільки слідчим не доведено наявність обґрунтованих підстав і мети, а також не доведено необхідності такого арешту та наявності ризиків.

Тобто, враховуючи сукупність обставин, зокрема неповноту матеріалів клопотання, слідчий суддя позбавлений можливості застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна, в звязку з чим у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 7, 98, 131, 132, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , про арешт майна, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_12