Справа №522/7538/23
Провадження по справі № 1-кс/522/2319/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови Громадської організації «ЯРОШ «УКРАЇНА» понад усе» ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб УСБУ в Одеській області, яка виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Учасники процесу:

скаржник - ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

Голова ГО «ЯРОШ «УКРАЇНА» понад усе» ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси із скаргою в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність посадових осіб УСБУ в Одеській області, яка виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги, ОСОБА_4 , посилається на таке.

ГО «ЯРОШ «УКРАЇНА» понад усе» 07 квітня 2023 року подало до канцелярії УСБУ в Одеській області заяву про виявлення кримінального правопорушення за ознаками ст. 111 КК України, про невиконання Президентом України ОСОБА_6 обов`язків передбачених

ч. 19 ст. 106 Конституції України, щодо невнесення подання про оголошення стану війни, що підтверджується відповіддю начальника управління апарату Верховної Ради України від 04.04.2023.

Станом на момент розгляду скарги відомості про злочин не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань. З урахуванням вище викладеного, ОСОБА_4 просить визнати бездіяльність посадових осіб УСБУ в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР; зобов`язати службових осіб УСБУ в Одеській області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі заяви від 07.04.2023; видати наручно витяг з ЄРДР про відкриття провадження ОСОБА_7 Голові ГО «ЯРОШ «УКРАЇНА» понад усе».

Позиція учасників судового розгляду.

У судовому засіданні скаржник просив задовольнити скаргу, розпочати досудове розслідування, надав копії відповідей, із яких вбачається, що рішення про оголошення стану війни в Україні парламентом не приймалося.

Слідчий УСБУ в Одеській області до судового засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду були уповноважені особи в УСБУ в Одеській області були сповіщені належним чином. Від старшого слідчого ОСОБА_8 , надійшли письмові заперечення із яких вбачається, що у заяві про вчинення злочину відсутні ознаки вчинення Президентом України ОСОБА_9 кримінального правопорушення. Крім цього, порядок усунення Президента України з поста, здійснення досудового розслідування та притягнення до кримінальної відповідальності регламентовані у ст. 111 Конституції України.

Положення закону, якими керувався слідчий суддя при вирішенні скарги.

Кримінальний процесуальний кодекс

Стаття 7. Загальні засади кримінального провадження

1. Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться:

1) верховенство права;

2) законність;

3) рівність перед законом і судом;

4) повага до людської гідності;

5) забезпечення права на свободу та особисту недоторканність;

6) недоторканність житла чи іншого володіння особи;

7) таємниця спілкування;

8) невтручання у приватне життя;

9) недоторканність права власності;

10) презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини;

11) свобода від самовикриття та право не свідчити проти близьких родичів та членів сім`ї;

12) заборона двічі притягувати до кримінальної відповідальності за одне і те саме правопорушення;

13) забезпечення права на захист;

14) доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень;

15) змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості;

16) безпосередність дослідження показань, речей і документів;

17) забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності;

18) публічність;

19) диспозитивність;

20) гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами;

21) розумність строків;

22) мова, якою здійснюється кримінальне провадження.

Стаття 9. Законність

1. Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Стаття 214. Початок досудового розслідування

1. Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Стаття 303. Рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження

1. На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність дізнавача, слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Стаття 307. Рішення слідчого судді за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування

1. За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

2. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Конституція України - Розділ V

Стаття 105. Президент України користується правом недоторканності на час виконання повноважень.

За посягання на честь і гідність Президента України винні особи притягаються до відповідальності на підставі закону.

Звання Президента України охороняється законом і зберігається за ним довічно, якщо тільки Президент України не був усунений з поста в порядку імпічменту.

Стаття 111. Президент України може бути усунений з поста Верховною Радою України в порядку імпічменту у разі вчинення ним державної зради або іншого злочину.

Питання про усунення Президента України з поста в порядку імпічменту ініціюється більшістю від конституційного складу Верховної Ради України.

Для проведення розслідування Верховна Рада України створює спеціальну тимчасову слідчу комісію, до складу якої включаються спеціальний прокурор і спеціальні слідчі.

Висновки і пропозиції тимчасової слідчої комісії розглядаються на засіданні Верховної Ради України.

За наявності підстав Верховна Рада України не менш як двома третинами від її конституційного складу приймає рішення про звинувачення Президента України.

Рішення про усунення Президента України з поста в порядку імпічменту приймається Верховною Радою України не менш як трьома четвертими від її конституційного складу після перевірки справи Конституційним Судом України і отримання його висновку щодо додержання конституційної процедури розслідування і розгляду справи про імпічмент та отримання висновку Верховного Суду про те, що діяння, в яких звинувачується Президент України, містять ознаки державної зради або іншого злочину.

Мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали.

Як встановлено, за результатом розгляду скарги 07 квітня 2023 року голова ГО «ЯРОШ «УКРАЇНА» понад усе» ОСОБА_4 подав до канцелярії УСБУ в Одеській області заяву про виявлення кримінального правопорушення за ознаками ст. 111 КК України, про невиконання Президентом України ОСОБА_6 обов`язків передбачених ч. 19 ст. 106 Конституції України, щодо невнесення подання про оголошення стану війни. Станом на момент розгляду скарги досудове розслідування не розпочато.

Так, у своїй заяві про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_4 просить зобов`язати уповноважених осіб УСБУ в Одеській області розпочати досудове розслідування щодо Президента України, тобто оскаржує бездіяльність слідчого.

Аналізуючи вимоги скарги та системні вимоги КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Згідно із Узагальненням "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки:

1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію;

2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк;

3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Положення ст. 214 КПК України, якими на слідчого та прокурора покладено обов`язок вносити до ЄРДР відомості про вчинені злочини після отримання відповідної заяви, є безальтернативними, водночас, зважаючи на загальні засади кримінального провадження, такі положення повинні кореспондуватися і з вимогами (гарантіями) викладеними у інших законодавчих актах, та у першу чергу - в Конституції України.

Так, під час виконання своїх обов`язків, з моменту складення присяги, Президент України користується т.з. гарантією недоторканності. Як зазначено у висновку Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Президента України про надання висновку щодо відповідності Конституції України Римського Статуту Міжнародного кримінального суду (справа про Римський Статут) від 11 липня 2001 року № 3-в/2001 - недоторканність певної категорії посадових осіб це не їх привілей; вона пов`язана з виконанням ними важливих державних функцій, а тому відповідно до Конституції України і міжнародно-правових зобов`язань України не може розглядатися як гарантія їх безкарності. Недоторканність народних депутатів України, Президента України, суддів передбачає лише спеціальні умови притягнення їх до кримінальної відповідальності.

Таким чином, право недоторканності Президента України треба розуміти як органічну складову його конституційного статусу, що має на меті забезпечення умов для реалізації покладених на нього повноважень. Корегування змісту цього права неможливе без внесення відповідних змін до Конституції України.

Конституція України, як зазначено в її ст. 8, має найвищу юридичну силу, а її норми є нормами прямої дії, суди при розгляді конкретних справ мають оцінювати зміст будь-якого закону чи іншого нормативно-правового акта з точки зору його відповідності Конституції і в усіх необхідних випадках застосовувати Конституцію як акт прямої дії. Судові рішення мають грунтуватись на Конституції, а також на чинному законодавстві, яке не суперечить їй.

Як регламентовано Конституцією України, слідчий чи прокурор не мають повноважень розпочинати досудове розслідування щодо Президента України, а такі повноваження мають тільки спеціальні тимчасові слідчі комісії, до складу якої включаються спеціальний прокурор і спеціальні слідчі.

Зважаючи на вище викладене слідчий суддя дійшов переконання про відсутність однієї із обов`язкових елементів, які і складають бездіяльність, яка може бути оскаржена до слідчого судді, а саме відсутність обов`язку розпочинати досудове розслідування щодо Президента України у поза встановлений законом та Конституцією України спосіб.

Слідчий суддя здійснюючи свої дискреційні функції на стадії розгляду скарги не може давати оцінку обставинам, які передбачені в ст. 91 КПК України, однак дослідити достатність приводів для внесення відомостей до ЄРДР він повинен.

Таким чином, незважаючи на те, що подана заява містить вимогу про початок досудового розслідування за своїм змістом та суттю вона не є таким повідомленням про кримінальне правопорушення, яке слідчий чи прокурор повинні невідкладно внести до ЄРДР, зважаючи на встановлені слідчим суддею вище обставини, а тому скаргу ОСОБА_4 слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214-216, 303-307, 318-380 КПК України.

П О С Т А Н О В И В

Скаргу голови Громадської організації «ЯРОШ «УКРАЇНА» понад усе» ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб УСБУ в Одеській області, яка виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів.

Суддя ОСОБА_10

24.04.2023