1Справа № 335/7737/20 1-кп/335/136/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2023 року м. Запоріжжя

Колегія суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 ,

присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

представника потерпілого адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 0001640 від 20.06.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя знаходиться вищезазначене кримінальне провадження.

Під час розгляду даного кримінального провадження у судовому засіданні захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_9 заявлене клопотання про призначення у справі комісійної судово-медичної експертизи (дослідження) речових доказів, з переліком питань, які необхідно поставити на вирішення експертів, мотивуючи його тим, що це має значення для всебічного та повного з`ясування всіх обставин події.

Вказує, що наявні матеріали справи суперечать фактичним обставинам справи, оскільки є достатні підстави вважати, що органом досудового розслідування невірно встановлено знаряддя злочину.

З метою встановлення всіх обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, адвокат обвинуваченого на підставі запиту звернулась до КУ «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертиз» ЗОР з приводу можливості утворення тілесних ушкоджень, виявлених при експертизі трупа потерпілого, клинком ножів наданих на дослідження.

КУ «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертиз» ЗОР проведено комісійне дослідження наданих експертиз на дослідження «Висновку експерта» № 447 від 31.08.2022 року, «Висновку експерта» № 2586 від 22.06.2020 року.

Згідно до «Висновків спеціаліста» з питань судово-медичної експертизи № 2173/к від 03.01.2023 року, в судово-медичній експертизі можливість спричинення поранення певним травмуючим предметом базується на аналізі морфологічних характеристик шкірної рани, що відображає основні розмірні характеристики клинка на певній глибині занурення.

Виходячи із того, що розмірні характеристики потенційного травмуючого предмета можуть змінюватись на різній відстані від зони вістря, оцінка морфологічних характеристик з урахуванням фактичної довжини ранового каналу є найбільш точною.

За даними «Висновку експерта» № 447 від 31.08.2022 року, верхній кінець рани (утворився від дії обушкової частини клинка) С-подібної форми шириною біля 1,25 мм. Шкіра має значні еластичні властивості, у зв`язку із чим розмірні характеристики елементів шкірної рани є меншими, ніж відповідні частини травмуючого предмета.

Виходячи із цієї особливості шкіри як об`єкту травмування у судово-медичній криміналістиці застосується метод експериментально-порівняного дослідження ушкоджень, які утворились від впливу клинка (клинків) наданих ножів, що є потенційними травмуючими предметами, та оригінального ушкодження.

Під час експериментальних досліджень клинків наданих ножів №№ 1-2 вони занурювались на різну глибину - з метою дослідження впливу клинка на різній відстані від ділянки вістря. Обушкові кінці клинків наданих на експертизу ножів мали тенденцію до потовщення по мірі віддалення від ділянки вістря в напрямку до основи: для клинка ножа № 1 з 1 мм до 3,8 мм; для клинка ножа № 2 з 1,3 мм до 2,8 мм.

Зважаючи на те, що заявлена довжина ранового каналу, зафіксована при експертизі трупа становить 14-15 см, адвокат припускає, що климинки довжиною 8,8 см та 8,3 см повинні були б діяти при його утворенні на всю довжину, а відповідно й обушковий кінець повинен відображатися своєю максимальною шириною, отриманою під час експериментальних досліджень - 2,5 мм, що значно не відповідає даному параметру шкірної рани від трупа ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - 1,25 мм.

Також звертає на себе увагу власне можливість спричинення ранового каналу в ділянці грудної клітки (тобто вплив через реберний каркас, сформований ребрами та структурами хребта) довжиною 14-15 м, від дії клинків ножів довжиною 8,8 та 8,3 см відповідно. У настільній книзі судово-медичного експерта «Медико криміналістична ідентифікація» під редакцією ОСОБА_11 , 2000 року, зазначено, що при ударі ножом в ділянку грудної клітки м`які тканини та каркас кісткових утворень здатні зміщуватися на 1-4 см, що і відображає рівень потенційної максимально можливої невідповідності довжини клинку - довжині ранового каналу. За даними ОСОБА_12 «Судово-медична оцінка морфології колото-різаних поранень» 2002 року, різниця між довжиною клинка та ранового каналу при пораненні грудної клітки становить «+» «-« 2 см.

В даному випадку адвокат вказує, що довжина клинків досліджених ножів навіть із додаванням максимально науково обґрунтованих невідповідносте у 4 см є меншою, аніж виявлений під час експертизи трупа рановий канал (8,8см+4 см =12,8 см (проти зафіксованих 14-15 см); 8,3см+4см=12,3см (проти зафіксованих 14-15 см)).

Таким чином, морфологічні характеристики клинків ножів №№ 1-2, а саме довжина клинків та ширина обушкових частин клинків не відповідає параметрам травмуючого предмета, яким було спричинено поранення ОСОБА_10 , 1999 року народження.

За даними із «Висновку експерта» № 2586 від 22.06.2020 року трупа ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що на передній поверхні грудної клітки справа (в проекції 4-го та 5-го межребер`я, в 1 см вправо від серединної лінії), на відстані 132 см від підошовної поверхні стоп та на відстані 45,5 см від верхнього краю лонного зчленування, виявлена рана веретеноподібної форми, розмірами 1,5*0,5 см, при зведенні країв - довжиною 2 см. Длинник рани розташований на цифрах 11 та 5 умовного циферблату годинника. Краї рани рівні, неосаднені, верхній кінець - М-подібний, нижній наближається до гострокутного. Стінки рани гладкі, прямовисні, без сполучнотканинних перетинок Рана продовжується рановим каналом вглиб підшкірно-м`язового масиву, у просвіті її видна набрякла жирова клітковина, просякнута темно-червоною кров`ю, яка біля лівого краю рани підсохла та дещо випинається в просвіті рани до рівня оточуючої шкіри. Рановий канал направлений спереду назад, зліва направо, дещо зверху донизу, довжина його складає близько 14-15 см.

Можливість утворення виявленого під час експертизи трупа ушкодження власною рукою, як вказує адвокат у клопотанні, виключається, через те, що рука людини не володіє колючо-ріжучими властивостями.

Виходячи з локалізації рани на передній поверхні грудної клітки та напрямку ранового каналу, сторона захисту вважає за можливе утворення поранення від дії предмета, що володів колючо-ріжучими властивостями та утримувався власною рукою ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилаючись на викладене, захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 просила суд призначити у кримінальному провадженні проведення комісійної судово-медичної експертизу, проведення якої просила доручити експертам Державної установи «Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ здоров`я (вул. Дорогожицького, 9, м. Київ, 04112, ідентифікаційний код 0548079).

У судовому засіданні 30.03.2023 року захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_9 клопотання підтримала в повному обсязі, та просила його задовольнити.

Обвинувачений клопотання захисника підтримав.

Прокурор заперечив проти заявленого клопотання, зазначив, що воно є безпідставним, таким що затягує розгляд справи. Просив врахувати, що адвокат ОСОБА_9 не могла залучати спеціалістів КУ «Запорізьке обласного бюро СМЕ» ЗОР для проведення комісійного дослідження, оскільки вказані експерти були експертами по даній справі, а тому висновок спеціалістів з питань судово-медичної експертизи не є належним доказом. Пояснив, що судом допитано експерта, який надав відповіді на усі запитання сторін кримінального провадження, повністю роз`яснивши результати експертних досліджень. Просив відмовити у задоволенні клопотання адвоката.

Представник потерпілої адвокат ОСОБА_7 заперечив проти заявленого клопотання зазначивши, що допитаний у суді експерт відповів на всі питання, порушень при проведенні експертизи не було встановлено, питання запропоновані адвокатом є абстрактними.

Колегія суддів, вислухавши думку учасників провадження вважає, що клопотання захисника підлягає не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Положеннями ч. 1 ст. 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

За загальним правилом, комісійна експертиза призначається, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку первинної експертизи в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо. При цьому, висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання. Натомість висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер. Такі ж роз`яснення надано судам у п. 10 постанови пленуму ВСУ «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 року № 8. Крім того, як зазначено у цій постанові експертиза призначається у випадках, коли необхідно провести дослідження за участю декількох експертів, які є фахівцями у різних галузях знань.

Основною ж метою призначення експертизи у кримінальному провадженні є з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, і для цього необхідні спеціальні знання. При цьому, визначаючи обставини, які мають значення для кримінального провадження, суд перш за все виходить з обставин, які викладені в обвинувальному акті, за межі яких суд вийти не може. І хоча певні версії події, які дотичні з обставинами, викладеними в обвинувальному акті, можуть бути перевірені в судовому засіданні, однак такі версії не можуть настільки виходити за межі висунутого обвинувачення, щоб фактично створювати нові обставини, відмінні від обставин, викладених в обвинувальному акті, які підлягають встановленню. Отже при призначенні експертизи суд має врахувати наскільки відповіді на питання, поставлені сторонами кримінального провадження, важливі для встановлення обставини які мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Отже, висновок експерта є найбільш кваліфікованою формою використання наукових, технічних та спеціальних знань у кримінальному судочинстві, який сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для розяснення висновку.

ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Матеріали справи свідчать, що під час досудового розслідування було проведено низку судово-медичних експертиз, в тому числі за результатами СМЕ, проведеної у відношенні потерпілого ОСОБА_10 складений висновок експерта № 2586 від 22.06.2020 року (том 4 а.с. 123-131).

Крім того проведено медико-криміналістичне дослідження шкіряного клаптя з передньої поверхні грудної клітини, хрящових частин 4-5 ребер від трупа ОСОБА_10 , за результатами якого складено висновок експерта № 477 від 31.08.2020 року (том 3 а.с. 141-111-115).

Під час судового розгляду у судовому засіданні 17.11.2021 року колегією суддів досліджені речові докази, а саме ножі.

Колегія суддів підкреслює, що статтею 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, тобто належить до дискреційних повноважень суду.

В постанові Верховного суду від 01.02.2018 року у справі № 634/609/15-к роз`яснено поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві. Дане поняття включає повноваження суду обирати між законними альтернативами та діяльність суду з вирішення спірних правових питань. Такі повноваження суду мають виходити із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин ситуації, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання, тощо.

До загальних засад кримінального судочинства, зокрема, належить і розумність строків (ст.ст. 7, 28 КПК України).

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення в процесуальному документі суду тощо.

За версією адвоката ОСОБА_9 , виходячи з локалізації рани на передній поверхні грудної клітки та напрямку ранового каналу, за можливе утворення поранення від дії предмета, що володів колючо-ріжучими властивостями та утримувався власною рукою ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується висновком спеціалістів № 2173/к від 03.01.2023 року.

Проте, посилання захисника ОСОБА_9 на висновок спеціалістів КУ «Запорізьке бюро судово-медичної експертизи» ЗОР № 2173/к колегія суддів не бере до уваги, оскільки такий судом не досліджувався та не є висновком експертів.

Колегія суддів також враховує, що лікар, судово-медичний експерт ОСОБА_13 був допитаний судом, і повністю підтримав свій висновок за № 2586 від 22.06.2020 року у судовому засіданні 14.03.2023 року, був допитаний судом. При цьому, надав пояснення, що в більшості випадків довжина ранового каналу не відповідає длині клинка (до 4 см або й більше). Що ділянка тіла була доступна для того щоб потерпілий міг сам собі нанести ушкодження, якщо б він володів колючо-ріжучими властивостями та утримувався власною рукою ОСОБА_10 .

Відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

Колегія суддів зазначає, що експерт ОСОБА_13 в судовому засіданні надав відповіді на усі запитання сторони захисту та сторони обвинувачення та повністю роз`яснив результати експертних досліджень. При цьому, його покази підтвердили відсутність будь яких суперечностей між висновками експертів, показами потерпілого, свідків сторін й обвинувачення, результатами слідчих експериментів та загалом пред`явленому обвинуваченню ОСОБА_8 .

Отже вказані висновки є повними, оскільки при їх складанні були враховані всі надані експерту докази, а відповідно надані в експертних висновках відповіді є вичерпними.

За загальним правилом, комісійна експертиза призначається, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку первинної експертизи в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо. При цьому, висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання. Натомість висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер. Такі ж роз`яснення надано судам у п. 10 постанови пленуму ВСУ «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 року № 8.

Посилання захисника на не визнання своєї вини ОСОБА_8 в ході досудового слідства, його пояснення, пояснення свідків, невідповідність матеріалів кримінального провадження, колегія суддів не бере до уваги при вирішенні питання при призначення комісійної судово-медичної експертизи, оскільки вказаному буде надано відповідну оцінку судом у нарадчій кімнаті при прийнятті рішення з урахуванням вищезазначеного.

Таким чином доводи захисника не можуть бути використані при прийнятті вказаного процесуального рішення.

Суд, не вдаючись в оцінку доказів, зокрема висновків експертиз та показань експерта ОСОБА_13 , який був допитаний за клопотанням сторони обвинувачення, вважає доводи захисника суб`єктивною думкою останньої, сумнівів у правильності висновків експерта, пов`язаних з його недостатньою необґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, в колегії суддів немає, достатніх доводів з приводу наведеного, захисником не надано, істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертиз в судовому засіданні не встановлено.

З огляду на те, що надані стороною обвинувачення висновки експертів у відповідях на питання, які мають ключове значення для правильної кваліфікації дій обвинуваченого не суперечать один одному, при цьому було проведено допит експерта, який надав відповіді на всі питання учасників процесу захисту, суд вважає що підстав, передбачених законом для призначення повторної експертизи немає.

Таким чином, враховуючи, що експертиза, яку просить призначити захисник обвинуваченого, призначається коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, а таке відсутнє у висновку експерта по справі, судова колегія вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання. Колегією суддів встановлено, що відсутні будь-які докази наявності неповноти або існує неясність висновку судово-медичного експерта за кримінальним провадженням.

Висновки проведених всіх експертиз у справі відповідають всім вимогам, установлених КПК, Закону України «Про судову експертизу, Інструкціям, правилам та положенням, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.1995 року № 6 «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України, а доводи захисту надумані та суперечать змісту експертизи.

Будь-яких підстав не довіряти судово-медичному висновку експерта № 2586 від 20.06.2020 року та висновку № 447 від 31.08.2020 року у колегії суддів не виникло.

Отже, враховуючи гарантоване право на справедливий розгляд та вирішення справи у розумні строки, а також те, що в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 332, 242 КПК України, для призначення експертизи та стороною захисту не доведена необхідність та доцільність проведення комісійної судово-медичної експертизи, колегія суддів вважає клопотання захисника необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Таким чином, керуючись ст.ст. 26, 242, 332 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити адвокату ОСОБА_9 , захиснику обвинуваченого ОСОБА_8 , в задоволенні клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали складено 30.03.2023 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Присяжні ОСОБА_3

ОСОБА_4

ОСОБА_5