Справа № 752/2308/23
Провадження №: 1-кс/752/1024/23
У Х В А Л А

03.02.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва внесене у кримінальному провадженні № 0000342 від 01.02.2023 слідчим СВ Голосіївського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратри міста києва ОСОБА_3 , клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратри міста києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 та покладення на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити з викладених підстав, посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання та просив обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов"язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого адвоката.

Заслухавши пояснення прокурора, думку сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000342 від 01.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

02.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно з положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події; протоколом допитів свідків; протоколом затримання ОСОБА_5 ; протоколом огляду відеозапису; речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження в іх сукупності.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри, слідчий суддя приймає до уваги поведінку підозрюваного, що характеризується умисними діями щодо вчинення злочину, зважаючи обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має місце проживання, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя враховує відношення підозрюваного до скоєного, його процесуальну поведінку в ході проведення досудового розслідування після повідомлення про підозру.

Слідчий суддя не може надати оцінку обставинам, що характеризують особу підозрюваного, а саме: міцності його соціальних зв`язків, характеристики за місцем проживання та місцем роботи, оскільки такі докази не були надані сторонами кримінального провадження.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до частини першої статті 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період часу.

Згідно частини другої статті 181 КПК України домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З метою забезпечення дієвості кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України, надасть можливість запобігти наявним ризикам, забезпечить дієвість кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а крім того не призведе до порушення особистих прав підозрюваного.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176 -178, 181, 184, 186, 194 -196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя-

ухвалив:

клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого двірником у ДУ «Наш дім», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 22.00 години до 05.00 години наступної доби.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло де він проживає, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- невідлучатися із населеного пункту, де останній фактично проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.04.2023 включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: