ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 630/565/22 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/166/23 Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 березня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря судового засідання ОСОБА_5
представника власника майна ОСОБА_6
Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.
Суд вирішив накласти арешт на вилучений в ході огляду місця ДТП у період часу з 20-30 год. до 21-10 год. 07 грудня 2022 року, проведеного за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, Полтавське шосе, біля домоволодіння № 96/1, на автомобіль «AUDI A3», д.н.з. НОМЕР_1 , 2014 року випуску, синього кольору, який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , заборонивши користування, розпорядження або відчуження вказаного майна до прийняття процесуального рішення по суті справи.
В іншій частині клопотання суд вирішив відмовити.
Вимоги клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження і узагальнені доводи особи, яка його подала.
Не погодившись з ухвалою слідчого судді, представник власника майна ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Клопотання обґрунтоване тим, що в судовому засіданні 15.12.2022 року було проголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, а повний текст ухвали було оголошено 19.12.2022 року без участі сторін. Повний текст судового рішення адвокат ОСОБА_8 отримала дише 28.12.2022 року, а тому на переконання апелянта строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді сплинув 02.01.2023 року, однак зважаючи на те, що 31.12.2022 року та 01.01.2023 року були святковими вихідними днями то строк підготування апеляційної скарги складав лише 2 дні, що є недостатнім строком. Також у період з 30.12.2022 року по 08.01.2023 року адвокат ОСОБА_8 перебувала у відпустці за межами м.Харкова, що створило об`єктивні перешкоди у доступі до комп`ютера та можливості підготувати апеляційну скаргу завчасно.
Позиції інших учасників судового провадження
Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, причин своєї неявки суду не повідомив.
Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності прокурора у кримінальному провадженні, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.
Заслухавши доповідача, доводи представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 , який підтримав клопотання та просив поновити строк на апеляційне оскарження, дослідивши доводи клопотання, суд приходить до висновку про таке.
Мотиви суду
Відповідно до ч.1 ст.395 КПК України апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Правило дотримання п`ятиденного строку для подання апеляційної скарги має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. При цьому це правило надає сторонам провадження достатній строк для роздумів, у межах якого вони зобов`язані (мають право) вчинити процесуальну дію, чітко визначити свої аргументи та окреслити стверджувану правову позицію.
Відповідно до ч.3 ст.395 КПК України якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК України судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.
Якщо складання судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням її резолютивної частини, яку підписують усі судді. Повний текст ухвали повинен бути складений не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини і оголошений учасникам судового провадження.
За змістом ст. 376 КПК України дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати, яка зазначається у вступній частині ухвали. З цього часу розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.
Висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду сформованого у постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, встановлено, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
Зважаючи на те, що постановлення ухвали слідчим суддею не пов`язане з вирішенням справи по суті, а рівень складності скарг, які передаються на розгляд слідчим суддям, зазвичай не є таким, що потребує значного часу для складання ухвали щодо їх вирішення, оголошення слідчим суддею в порядку ч.2 ст.376 КПК лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.
У разі пропуску зазначеного строку, особа, яка подає апеляційну скаргу, має право на його поновлення.
Відповідно до вимог ч.1 ст.117 КПК України за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду підлягає поновленню лише строк, який пропущений з поважних причин.
Поважними причинами слід вважати обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.
Строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.
Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі "Мельник проти України", норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження і перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. (Рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року).
Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.
Вирішуючи питання, чи були причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді поважними, колегія суддів виходить з наступного.
Подаючи апеляційну скаргу після пропуску строку на апеляційне оскарження, сторона справи повинна навести достатні поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, які б об`єктивно перешкоджали звернутися до суду у визначений КПК України строк, а отже вплинули на право сторони реалізувати конституційні засади, які визначають право на оскарження судового рішення.
Даних поважних причин наведено не було, тож на думку колегії суддів відсутні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.
Так, як убачається з матеріалів провадження, 15.12.2022 року в судовому засіданні приймали участь ОСОБА_7 та її представник адвокат ОСОБА_10 та слідчим суддею було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення, при цьому, зазначено, що повний текст судового рішення буде проголошено 19.12.2022 року о 14-00 год, тобто в межах п`ятиденного строку, визначеного ст.395 КПК України.
В цей же день апелянт отримала копію вступної та резолютивної частини ухвали слідчого судді від 15.12.2022 року.
Відповідно до сформованої позиції Верховним Судом у справі №163/2525/21 від 24.01.2022 року встановлено, що для осіб, за участю яких постановлено ухвалу слідчого судді, строк на апеляційне оскарження у відповідності до положень ст.395 КПК України розпочався з моменту оголошення ухвали.
Таким чином, з урахуванням того, що ОСОБА_7 та її представник адвокат ОСОБА_10 15.12.2022 року приймали участь у судовому засідання, були присутніми при проголошенні вступної та резолютивної частин ухвали слідчого судді то останнім днем для подання апеляційної скарги було 20.12.2022 року.
В подальшому, лише 28.12.2022 року адвокат ОСОБА_8 отримала повний текст ухвали слідчого судді від 15.12.2022 року.
Доводи апелянта про те, що строки на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 15.12.2022 року починають відліковуватися з дня отримання повного тексту судового рішення ґрунтуються на помилковому тлумаченні апелянтом ст.395 КПК України, оскільки у даному випадку оскаржувану ухвалу постановлено в судовому засіданні за участю ОСОБА_7 та її представника адвоката ОСОБА_10 .
Відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, сформованого у постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, уразі, якщо повний текст ухвали слідчого судді було складено пізніше, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК України.
Однак, апелянтом не ставилось питання в обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження саме необізнаність з мотивами судового рішення.
За таких обставин, оскільки повний текст оскаржуваної ухвали слідчого судді був проголошений в межах строку на оскарження 19.12.2022 року, і адвокат ОСОБА_7 не була жодним чином обмежена з цієї дати в отриманні оскаржуваної нею ухвали слідчого судді і обізнаності з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, а тому доводи адвоката в клопотанні, що оскаржувану нею ухвалу слідчого судді вона отримала, зі спливом досить значного часу за своєю ініціативою тільки 28.12.2022 року є неспроможними і такими, які не можуть свідчити, про поважність об`єктивно непереборних, пов`язаних дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного її звернення до суду у визначений законом строк.
За змістом Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат є фахівцем у галузі права, а відтак обізнаний із нормами права.
З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги аргументи наведені адвокатом у клопотанні, оскільки ст.395 КПК України визначено порядок подання апеляційної скарги, і адвокат в силу своїх професійних прав та обов`язків, які передбачені договором про надання правової допомоги та визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повинен бути обізнаний у цьому.
У даному провадженні повний текст ухвали слідчого судді проголошено своєчасно, в межах строку, визначеного ст. 395 КПК України, а саме 19.12.2022 року та ухвалу слідчого судді було постановлено з викликом особи, яка її оскаржує, тому відсутні підстави вважати, що апелянтом з поважних причин пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.
За таких обставин, твердження апелянта про те, що строк на апеляційне оскарження нею пропущено із поважних причин не підтверджено відповідними обставинами та належними доказами. Клопотання не містить посилання на обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто такими, які не залежать від волевиявлення апелянта, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
Відповідно до п.4 ч.3 ст.399 КПК України апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження повертається, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Оскільки, підстав для поновлення пропущеного процесуального строку немає, у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту.
Керуючись ч.4 ст. 399 КПК України, суддя,-
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволені клопотання представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про поновлення строку на апеляційне оскарження на ухвали слідчого судді Люботинського міського суду Харківської області від 15 грудня 2022 року.
Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно до положень ст. 424, 426 КПК України.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4