УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали за скаргою ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

встановив:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. В обґрунтування доводів скарги зазначено, що 22.11.2022 р. до чергової частини Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області надійшла заява ОСОБА_3 про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, по факту використання підробленого офіційного документу ордеру адвоката, однак відомості до ЄРДР за поданою нею заявою, всупереч ст.214 КПК України, внесенні не були. У скарзі ОСОБА_3 просить: зобов`язати уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, за заявою ОСОБА_3 , зареєстрованою 22.11.2022, та розпочати досудове розслідування.

ОСОБА_3 , яка подала заяву про розгляд скарги без її участі, та представник органу досудового розслідування у судове засідання не з`явились.

Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на вказане, враховуючи принцип диспозитивності, з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності осіб, які не з`явились, на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали скарги та надані матеріали перевірки, слідчий суддя приходить до наступного.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Із наданих матеріалів перевірки №3774-22 вбачається, що дійсно 22.11.2022 р. ОСОБА_3 звернулась до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про скоєння кримінального правопорушення, в якій просила «притягнути до кримінальної відповідальності ОСОБА_4 , яка здійснила підроблення ордеру на надання правничої (правової) допомоги та використала його. По суті скоєного правопорушення ОСОБА_3 повідомила, що на даний час в Хмельницькому міськрайоннрму суді Хмельницької області відбувається розгляд справи № 686/13540/22 за її позовом до ПП «Рудпол». У якості представника відповідача в судових засіданнях приймає участь адвокат ОСОБА_4 . Ознайомившись з справою ОСОБА_3 побачила, що 12 серпня 2022 року ОСОБА_4 подала клопотання до суду «Про ознайомлення з матеріалами справи» у якості підтвердження своїх повноважень, як представника ПП «Рудпол», адвокат ОСОБА_4 надала до суду ордер серія ВХ № 1023584 від 11 лютого 2022 року. В самому ордері було вказано лише один орган у кому надається правова допомога - «Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області». У зв`язку із тим, що ОСОБА_3 досить тривалий час працювала директором ПП «Рудпол», після звільнення у неї залишились досить гарні стосунки з усіма директорами та представниками підприємств, з якими співпрацювало ПП «Рудпол». Нещодавно до ОСОБА_3 звернувся директор ПП «Вода України», яке розташоване у Житомирі, який повідомив, що в даний час у його підприємства із ПП «Рудпол» виник судовий спір, який розглядається в господарському суді Житомирської області. Він попросив ОСОБА_3 ознайомитись з матеріалами, як колишнього директора, та по можливості надати роз`яснення з приводу позову. Ознайомившись з матеріалами справи № 906/626/22, за позовом ПП «Рудпол» до ПП «Вода України», ОСОБА_3 побачила, що позов від 17 серпня 2022 року підписано адвокатом ОСОБА_4 . У якості підтвердження своїх повноважень, як представника ПП «Рудпол», до позову додано ордер серія ВХ № 1023584 від 17 серпня 2022 року. В самому ордері було вказано лише один орган у кому надається правова допомога - «Господарський суд Житомирської області». Відповідно до ч.2 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Рішенням ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 затверджено «Положення про ордер на надання правової (правничої) допомоги» в новій редакції» (далі Положення). Відповідно до пункту четвертого Положення, ордер, який видається адвокатом, повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. Відповідно до пункту 12 цього Положення, ордер, окрім інших, містить наступні реквізити: п.п. 12.1 серію, порядковий номер ордера; п.п. 12.2 прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; п.п. 12.3 посилання на договір про надання правової допомоги /доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; п.п. 12.4 назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо); п.п. 12. дату видачі ордеру. Згідно до пункту 15 Положення відповідальність за достовірність вказаних в ордері даних несе адвокат (особа, яка видала ордер). У ордері на надання правової допомоги, який видається адвокатом або адвокатським бюро чи адвокатським об`єднанням, не заборонено здійснювати виправлення і дописки, у разі якщо обсяг повноважень адвоката змінюється в межах такого договору. Однак, ні діюче Положення, ні Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», не дозволяють адвокату виготовляти один і той же ордер різними датами та змінювати назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом. У разі представництва адвокатом одного й того ж клієнта у різних органах, він зобов`язаний був виготовити (згенерувати) інший ордер, з іншим порядковим номером, іншою датою, чи вписати в один ордер декілька органів, а не вносити зміни до уже існуючого використаного ордеру, по факту підробляти ордер. Зважаючи на встановлені факти адвокат ОСОБА_4 підробила ордер від 17.08.2022 року серія ВХ N° 1023584 на представництво інтересів ПП «Рудпол» в Господарському суді Житомирської області, оскільки ордер із таким номером було нею виписано ще 11 лютого 2022 року на представництво інтересів ПП «Рудпол» у Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, та використала його 17.08.2022, додавши до позовної заяви ПП «Рудпол» від 17.08.2022 у поштовому відділенні, розташованому у м.Хмельницький, направивши даний позов разом із додатками для розгляду до Господарського суду Житомирської області. Окрім цього, 10 листопада 2022 року адвокат ОСОБА_4 направила на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду «Заяву на вступ у справу як представника» при цьому долучила до поданої заяви ордер серія ВХ N1023584 від 10 листопада 2022 року. В самому ордері було вказано лише один орган у кому надається правова допомога - «Північно-західний апеляційний господарський суд». Сукупність встановлених фактів дає обґрунтовані підстави вважати, що адвокат ОСОБА_4 повторно підробила ордер від 10.11.2022 року серія ВХ № 1023584 на представництво інтересів ПП «Рудпол» в Північно, оскільки ордер із таким номером було нею виписано ще 11 лютого 2022 року на представництво інтересів ПП «Рудпол» у Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, та 10.11.2022 використала його, додавши до «Заяви на вступ у справу як представника» від 10.11.2022 в якості підтвердження своїх повноважень на представництво інтересів даної юридичної особи, направивши їх на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду, в системі «Електронний суд». На підставі викладеного, ОСОБА_3 у своїй заяві просила: невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування за ч.4 ст.358 КК України; через 24 години з моменту внесення таких відомостей, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.»

Вказана, подана ОСОБА_3 , заява від 22.11.2022 р., копія якої нею також долучена до матеріалів скарги, була зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» ХРУП 22.11.2022 р. за №22157.

Відомості до ЄРДР за вказаною, поданою ОСОБА_3 , заявою від 22.11.2022 р., внесені не були, про що її було повідомлено листом №15363 від 09.12.2022 р.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з ч.2 ст.214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст.214 КПК України).

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора №298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4, 5 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить, що повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана заявником назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, у поданій ОСОБА_3 заяві, яка датована 22.11.2022 р., викладені факти, які за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень, зокрема й того, яке передбачене ч.4 ст.358 КК України, оскільки ця заява не містить об`єктивних даних, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення, зокрема, не йдеться у заяві про використання саме підробленого офіційного документу, не зазначено також й про мету такого використання), не містить ця заява, й конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій особи за відповідними статтями Кримінального кодексу України. До того ж, долучені до заяви ОСОБА_3 копії ордерів від 11.02.2022 р., від 17.08.2022 р., від 10.11.2022 р., не свідчать про те, що вказані документи є підробленими, оскільки чинним законодавством не заборонено використовувати адвокату бланк одного ордеру певних серії та номеру та подавати його в різні судові інстанції в рамках надання правничої (правової) допомоги певній особі (ПП «Рудпол») в рамках одного договору про надання правової допомоги (№13 від 11.02.2022 р.), та не свідчать про наявність у діях адвоката ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 6 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_3 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Слідчий суддя не вбачає підстав для внесення відомостей за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР. Ініціювання кримінального переслідування щодо особи, за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Враховуючи, що уповноваженою особою Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, у даному випадку, не була допущена бездіяльність, яка б виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 110, 214, 303- 307, 309, 395 КПК України,-

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя