Номер провадження № 1-кп/756/1453/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретарів судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеного 26.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001837, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання в порядку ст. 315 КПК України про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки обраний раніше запобіжний захід закінчується 26.11.2022.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та учинити інше кримінальне правопорушення.

На вказані ризики, на думку прокурора, вказують ті обставини, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, відсутні міцні соціальній зв`язки.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків є те, що йому відомі місця проживання свідків, оскільки він ознайомлений зі змістом протоколів допиту, а тому шляхом погрози та підкупу може схиляти їх до дачі неправдивих показань або відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід судового розслідування, а також обставини за яких вчинено злочин.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що обвинувачений вчинив злочин із за застосуванням заздалегідь заготовленого предмету, а також був засуджений Дніпровським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 121 КК України.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, просив у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені прокурором ризики не є обґрунтованими. Також захисник просив обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав захисника та просив обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_5 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Злочин, передбачений ч. 4 ст. 296 КК України відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою продовжити, змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Однак, до КПК Україні внесені зміни, частина третя статті 315 в редакції Закону № 2690-IX від 18.10.2022, викладена, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. А отже, клопотання прокурора слід розглядати як заявленим щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому.

Як вбачається з положень ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку дії тримання під вартою здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Аналізуючи положення ст. 194 КПК України разом із загальними положеннями КПК України щодо судового провадження в суді першої інстанції, можна дійти висновку, що при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри, тобто відповідно до статей 194, 199 КПК України під час процедури продовження запобіжного заходу, слід ураховувати, що надання оцінки доказів у справі відбувається лише в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що на стадії судового розгляду суд не може робити висновок щодо обґрунтованості підозри чи то обвинувачення безпосередньо шляхом надання оцінки доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Цими відомостями, на думку суду, є висунуте в передбаченому законом порядку обвинувачення, яке є предметом дослідження суду наразі.

Отже, суд, на підставі розумної оцінки, уважає причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для вирішення питання щодо подальшого продовження строку дії запобіжного заходу.

Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинуваченого в судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконний вплив на свідків. Між тим, на думку суду, такий ризик як переховування від органів досудового розслідування не було доведено прокурором, оскільки ризиком є певні дії, чи певний умисел особи, а не сама по собі лише можливість їх вчинити, а в якості цього ризику прокурором наведено лише тяжкість покарання.

Отже, на думку суду, наразі існують підстави для продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу. Також суд наголошує, що наразі саме запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає особистості обвинуваченого та встановленим обставинам - наявності ризиків, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством. Приймаючи таке рішення, суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України також перевірив характеризуючи відомості щодо особистості обвинуваченого та наведені прокурором у клопотанні, як і тяжкість покарання в випадку визнання ОСОБА_5 винуватим.

Даючи оцінку доводам сторони захисту, зокрема ненадання разом з клопотанням саме доказів в обґрунтування ризиків, суд ураховує, що ризиками є будь-які фактичні дані. При цьому, такі фактичні дані не можуть бути обмеженими тими, які визначені в ст. 84 КПК України. Оскільки такі дані, на думку суду, повинні свідчити лише про можливості існування певних підозр, тобто вірогідності настання наслідків, запобіжником яких є запобіжний захід. А отже, судом наведено існування саме тих достатніх підстав відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, які, на його думку, є доказами в розумінні положень ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку суду, саме запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу та особистості обвинуваченого, встановленим обставинам - усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.

Судом, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при прийнятті такого рішення, було також вивчено відомості, що характеризують особистість обвинуваченого, які наведені прокурором у клопотанні, а також стороною захисту. Але, їх сукупність не дає підстав аби змінити обраний ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України строку дії запобіжного заходу.

У зв`язку з тим, що формулювання обвинувачення стосується дій пов`язаних з насильством, на думку суду, відповідно до ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України ОСОБА_5 не слід визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 182-184, 194, 197, 199, 315, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 26.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001837, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави відносно обвинуваченого ОСОБА_5 - не обирати.

Ухвала про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою діє до 22.01.2023 та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду, або в той же строк та в тому ж порядку, з моменту отримання повного тексту ухвали.

Суддя ОСОБА_1