Справа № 752/945/23
Провадження № 1-кс/752/575/23
У Х В А Л А

19.01.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання ст.слідчого СУГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000646 від 29.12.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України,

в с т а н о в и в:

ст.слідчий СУГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000646 від 29.12.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Клопотання обгрунтовано тим, що в провадженні СУ ГУ НП у м.Києві перебуває кримінальне провадження №0000646 від 29.12.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

На початку грудня 2022 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся до знайомого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із проханням допомогти його дружині ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є громадянкою РФ та має посвідку на постійне проживання в Україні, набути громадянства України та отримати паспорт громадянки України. ОСОБА_8 погодився допомогти.

В подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час, на початку грудня 2022 року ОСОБА_8 звернувся до знайомого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 для отримання консультації з даного приводу, так як ОСОБА_5 казав, що він є колишнім співробітником СБУ, знає багато знайомих та зможе допомогти у вирішенні будь-яких побутових питань. В телефонній розмові ОСОБА_5 вислухавши питання ОСОБА_8 , призначив зустріч у нього вдома за адресою: АДРЕСА_1 .

23.12.2022 приблизно о 18:00 годині ОСОБА_8 , знаходячись за вказаною вище адресою пояснив ОСОБА_5 , що в нього є знайомий ОСОБА_7 , дружина якого є громадянка РФ, яка має посвідку на постійне проживання в Україні і має бажання набути громадянства України, вона не знає куди їй звертатися з цим питанням, просить якоїсь допомоги, оскільки побоюється із своїм громадянством звертатись до будь-яких організацій та не знає, що їй потрібно робити та які документи підготовити. На запитання ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , з метою реалізації свого злочинного умислу, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, розуміючи значимість для ОСОБА_8 у сприянні в набутті ОСОБА_9 , громадянства України та отримання паспорта громадянки України, висловив вимогу ОСОБА_8 , що для набуття ОСОБА_9 громадянства України та отримання паспорта громадянки України необхідно надати йому неправомірну вигоду в сумі 10000 доларів США за його вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме невстановленого досудовим розслідуванням працівника Державної міграційної служби України та надав час для підготовки грошових коштів.

14.01.2023 року, о 12 год 25 хв ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, відповідно до раніше досягнутої домовленості із ОСОБА_8 зустрівся із ним на АЗК «WOG», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 17, та повідомив ОСОБА_8 , що він повинен надати йому частину неправомірної вигоди у розмірі 3000 (три тисячі) доларів США, інакше у нього та ОСОБА_9 будуть проблеми, оскільки ОСОБА_10 звернувся до вирішення вказаного питання до впливових людей, на що ОСОБА_8 вимушено погодився.

17.01.2023 року ОСОБА_5 , на виконання свого злочинного наміру зустрівся із ОСОБА_8 на АЗК «WOG», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 17, та на реалізацію свого злочинного наміру направленого на одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої вигоди о 13 год 51 хв., отримав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 3000 (три тисячі) доларів США.

17.01.2023 старшим слідчим СУ ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

17.01.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Посилаючись на наявність обгрунтованої підозри, ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити, посилаючись на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування, вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, при вчиненні кримінального правопорушення представлявся працівником СБУ, використовував елементи одягу, а крім того під час проведення обшуку у ОСОБА_5 були вилучені паспо рти з його фотографією але на прізвища інших осіб. Прокурор зазначив, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Адвокат просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, зазначаючи на те, що в матеріалах клопотання відсутні докази на підтвердження обгрунтованості підозри саме за кваліфікацією, визначеною органом досудового розслідування. Також захисник посилався на недоведеність органом досудового розслідування наявності ризиків.

Підозрюваний підтримав свого захисника і просив застосувати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході розгляду клопотання встановлено, що в провадженні СУ ГУ НП у м.Києві перебуває кримінальне провадження №0000646 від 29.12.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

17.01.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Слідчий у даному кримінальному провадженні звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 500000 гривень.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.

Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, що підтверджується: заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколами допитів свідка ОСОБА_8 , протоколом обшуку від 17.01.2023 р., протоколом затримання особи.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

Посилання захисника на відсутність доказів на підтвердження обгрунтованості підозри та невірну кваліфікацію дій його підзахисного органом досудового розслідування на даній стадії є передчасним, оскільки досудове розслідування триває і при внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься попередня кваліфікація.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який працює раніше притягувався до кримінальної відповідальності, має місце проживання. одружений.

Слідчий суддя при вирішенні клопотання приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину.

Звертаючись до суду слідчий просить застосувати до підозрюваного. запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування, продовжити злочинну діяльність.

Зазначені ризики знайшли своє підтвердження в ході розгляду клопотання.

Слідчому судді не надено доказів, що за станом здоров`я підозрюваний не може утримуватись в умовах Слідчого ізолятора.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З огляду на викладені обставини в їх сукупності, вважаю, що є всі обґрунтовані підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 і застосування, на думку слідчого судді, більш м`якого запобіжного заходу, у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки або ж домашнього арешту є недоцільним, оскільки вони не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам на даній стадії досудового розслідування, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, системність його дій по вчиненню кримінальних правопорушень проти власності.

Враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України та, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за можливе визначити розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, оскільки злочин вчинено без застосування фізичного насильства, даних про особу підозрюваного, ризиків, передбачених ст.177 КПК України та майнового стану підозрюваного.

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжких злочинів.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання про визначення підозрюваному розміру застави суд повинен належним чином обґрунтувати в ухвалі виключність обставин прийняття такого рішення.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням всіх перелічених обставин, які повинні бути враховані слідчим суддею при визначенні розміру застави, а саме: наявності ризиків у даному кримінальному провадженні, які знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , даних, що характеризують особу підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави в межах, встановлених до даного виду злочину, а саме в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Органом досудового розслідування ні при зверненні до суду, ні в ході судового розгляду клопотання не доведено наявність виключних обставин для застосування застави у розмірі, що перевищує встановлений законом граничний розмір застави для даного виду злочину.

Крім того, у разі внесення підозрюваним застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 9 ч.5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України,

у х в а л и в:

клопотання ст.слідчого СУГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000646 від 29.12.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , раніше судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживає: АДРЕСА_1 ,, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 16.02.2023 р.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 гривень.

Застава може бути внесена протягом дії ухвали про обрання запобіжного заходу на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, за наступними реквізитами: одержувач ТУДСАУ в м.Києві, банк одержувач - Державна казначейська служба України м.Київ, р/р UA1012089, МФО 820172, призначення платежу - застава.

На підставі п.п.1, 2, 3, 9 ч. 5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не залишати межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,

-носити електронний засіб контролю.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м.Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення підозрюваного.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення підозрюваного негайно має здійснити розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово процесуального прокурора у кримінальному провадженні та слідчого суддю Голосіївського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя