Справа № 393/568/22
пров. 1-кп/393/95/22

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2022 року смт Новгородка
Новгородківський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника-адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт Новгородка матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000043 від 11.07.2022 року, відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Явтухи Деражнянського району Хмельницької області, громадянина України, освіта середня, не одруженого, зареєстрованого АДРЕСА_1 , військовослужбовця, місце служби військова частина НОМЕР_1 , посада
гранатометник-регулювальник 2 дорожньо-комендантського відділення 2 дорожньо-комендантського взводу 1 дорожньо-комендантської роти, раніше не судимого,
який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.263, ч.4 ст.405 КК України,

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Новгородківського районного суду Кіровоградської області знаходиться вказане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5
08.12.2022 року до Новгородківського районного суду Кіровоградської області надійшло клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Прокурор обґрунтовує подане клопотання наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема обвинувачений може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків; вчиняти нові кримінальні правопорушення, тобто ризики, які були на момент застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та в подальшому його продовження, не зменшилися. На думку прокурора, враховуючи особу обвинуваченого, до останнього неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, так як інший запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам.
У підготовчому судовому засіданні прокурор підтримав вказане клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 та просив суд його задовольнити.
Обвинувачений у підготовчому судовому засіданні заперечував щодо вказаного клопотання прокурора.
Захисник-адвокат ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заперечував щодо вказаного клопотання прокурора, так як вважає, що воно є необґрунтованим, та просив суд застосувати до обвинуваченого запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Потерпілий у підготовче судове засідання не з`явився, у суду відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання.
Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали, встановив наступне.
Згідно ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 14.07.2022 року застосовано до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, строк дії якого в подальшому неодноразово було продовжено.
Так, ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10.11.2022 року строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжено обвинуваченому до 18:30 год. 12.12.2022р.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.
Судом встановлено, що підставою для обрання та в подальшому продовження обвинуваченому зазначеного запобіжного заходу слугувала наявність пред`явленого обвинувачення останньому у вчиненні інкримінованих злочинів, а також наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; вчиняти нові кримінальні правопорушення.
У справі ''Воляник проти України'' від 02.10.2014 року Європейський суд з прав людини вказав, що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз,як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.
У справі ''Москаленко проти України'' від 20.05.2010 року Європейський суд з прав людини зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті суд нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також суд визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Розглядаючи вказане клопотання прокурора, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, обставини даного кримінального провадження, а також враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів (так, зокрема - ч.4 ст.405 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років), та особу обвинуваченого, який раніше не судимий, міцних соціальних зв`язків та осіб на утриманні не має, проходить військову службу за призовом під час мобілізації в умовах воєнного стану, за місцем проходження служби характеризується негативно.

З огляду на викладене, суд вважає, що наявні ризики того, що обвинувачений перебуваючи на волі може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків, а також може вчиняти нові кримінальні правопорушення, тобто заявлені ризики, які передбаченні пунктами 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, та які були на момент застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та в подальшому його продовження не зменшилися та продовжують існувати.
Суд вважає, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосований до обвинуваченого, так як він не забезпечить уникнення наведених ризиків та не забезпечить належної поведінки обвинуваченого з огляду на особу останнього та обставини даного кримінального провадження.
Таким чином, суд приходить до висновку, що обставини, які зазначені у даному клопотанні прокурора, виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою, а тому клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів підлягає задоволенню.
Згідно ч.3 ст.115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.
24.02.2022р. відповідно до Закону України ''Про правовий режим воєнного стану'' указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022р. в Україні введено воєнний стан, термін якого продовжено до 19.02.2023р.
Відповідно до абз.3 ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Оскільки, ОСОБА_5 обвинувачується, зокрема у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.405 КК України, в умовах воєнного стану, то суд, враховуючи обставини справи, вважає за необхідне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.177-178, 183, 196, 197, 314, 315 КПК України, суд -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.263, ч.4 ст.405 КК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 05.02.2023 року включно, без визначення розміру застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_6