Справа № 520/2188/19
Провадження № 1-кс/947/1144/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000429 від 02.06.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000429 від 02.06.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

В судове засідання особа, якою подано клопотання ОСОБА_3 , а також особа в чиїх інтересах було подано клопотання ОСОБА_4 не з`явилися, хоча про дату та час розгляду клопотання про скасування арешту майна представник власника майна був повідомлений належним чином, що підтверджується долученою до матеріалів клопотання телефонограмою, про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомив, відповідно до чого слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати чи підтримує особа, яка подала клопотання на сьогодні своє клопотання та розглянути його по суті.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, про час та дату судового засіданні були повідомлені належним чином, про причини неявки останніх суду також невідомо.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

Діючий Кримінальний процесуальний кодекс України не містить вказівки слідчому судді на те, яким чином необхідно діяти в разі неявки в судове засідання з розгляду клопотання про скасування арешту майна особи, яка подала таке клопотання.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

П. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Разом з цим, виходячи з аналізу загальних засад кримінального процесуального законодавства можна зробити висновок про те, що неявка без поважної причини особи, яка подала клопотання, свідчить про фактичне не підтримання заявленого клопотання та не доведення викладених у клопотанні обставин, що в свою чергу має оцінюватись як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання без розгляду його по суті.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 не з`явився до судового засідання, тим самим не підтримав клопотання про скасування арешту майна у судовому засіданні з належним його обґрунтуванням, з урахуванням принципу диспозитивності, передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 9, 26, 107, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000429 від 02.06.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1