Справа № 743/799/22
Провадження №1-кп/743/80/22
УХВАЛА

21 листопада 2022 року Ріпкинський районний суд Чернігівської області у складі:
головуючої - судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції з приміщення ДУ «Київський слідчий ізолятор»), обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції з приміщення ДУ «Київський слідчий ізолятор»), захисника обвинувачених ОСОБА_6 ,

у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Ріпки з розгляду кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0000772 від 11.06.2021, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України, розглянувши клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Ріпкинського районного суду Чернігівської області перебуває кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №0000772 від 11.06.2021, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 . Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких та особливо тяжкого злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна. Застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відповідності до ст. 177 КПК України необхідно з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Отже, обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить ненастання існуючих ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні просив звільнити його з під варти.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні надав заперечення на клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , у якому просить відмовити в задоволенні клопотання прокурора, змінити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, або інший не пов`язаний із обмеженням волі, запобіжний захід. Заперечення обґрунтоване тим, що жодний ризик вказаний стороною обвинувачення не знайшов свого підтвердження. Посилається на те, що 14.11.2022 виконані вимоги ст. 290 КПК України, але жодних правових підстав (розсекречених ухвал судів апеляційної інстанції, відповідних доручень оперативному підрозділу на проведення НСРД) в матеріалах кримінального провадження не виявлено та згідно висновку Великої Палати ВСУ в постанові від 16.01.2019 №13-37кс18 у справі №751/7557/15-к, являються недопустимими доказами.

Дослідивши заявлене прокурором клопотання, заслухавши думки учасників підготовчого судового засідання, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й ті, які зазначені в ч. 1 ст. 178 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
З матеріалів кримінального провадження і доводів прокурора в підготовчому судовому засіданні вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України є тяжкими та особливо тяжким злочинами, та за які передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років. Отже, суд погоджується з доводами прокурора про те, що ОСОБА_5 усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим, перебуваючи на волі, матиме можливість переховуватися з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також, обвинувачений, перебуваючи на волі, усвідомлюючи важливе значення показів свідків, матиме можливість впливу на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни їх показів.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.1,2 ст.23, ст.224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст.95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує аж до моменту безпосереднього отримання судом цих свідчень та дослідження їх судом.

Крім того, оскільки ОСОБА_5 не має постійного місця роботи та законного джерела доходів, то суд погоджується з наявністю ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Отже, суд вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та те, що обрання жодного із більш м`яких запобіжних заходів, крім як тримання під вартою, не зможе запобігти вказаним ризикам та не забезпечать належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Враховуючи вищевказане та те, що оскільки на момент підготовчого судового розгляду, ризики, які стали підставою для обрання та продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшилися та не змінилися, та застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, то суд дійшов висновку про необхідність обрати по відношенню до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Беручи до уваги територіальну віддаленість Ріпкинського районного суду Чернігівської області, де розглядається кримінальне провадження, та місцезнаходження обвинуваченого ОСОБА_5 , а саме ДУ «Київський слідчий ізолятор», суд вважає за доцільне перевести обвинуваченого до більш територіально наближеного слідчого ізолятору - ДУ «Чернігівський СІЗО».

Згідно п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Керуючись ст.ст. 176-178, 315, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб, до 20 січня 2023 року включно, з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський СІЗО».
Строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , визначити до 24 години 00 хвилин 20 січня 2023 року включно.
Копію ухвали вручити заінтересованим особам.
Копію ухвали до відома та виконання направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена через Ріпкинський районний суд Чернігівської області до Чернігівського апеляційного суду протягом семи днів, з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали складено 25 листопада 2022 року.

Суддя ОСОБА_1