Справа №: 398/287/23
провадження №: 1-кс/398/548/23
УХВАЛА

Іменем України

"25" квітня 2023 р. м.Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження №0000052 від 24.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

21.04.2023 року до суду надійшло клопотання дізнавач СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт земельної ділянки, яка належить ОСОБА_5 , яке обґрунтоване такими обставинами.

23.01.2023 року о 20:57 до ЧЧ Олександрійського РВП надійшло повідомлення зі служби 102 від головного інспектора рибнагляду про те, що за адресою: Олександрійський район, с. Світлопілля, а саме на р. Бешка, на території Новопразької ОТГ Олександрійського району Кіровоградської області, було виявлено громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та встановлено, що дані громадяни здійснювали незаконний вилов риби з використанням заборонених знарядь, а саме сіток.

В період часу з 00 години 23 хвилини до 01 години 05 хвилин 24.01.2023 року в порядку, передбаченому ч.3 ст.214 КПК України дізнавачем проведено огляд місця події, за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, село Світлопілля, на березі річки Бешка, за координатами 48,6135,155,32,7990064 де на березі річки виявлено та вилучено свіже виловлену рибу виду «карась сріблястий» в кількості 843 шт, риба виду «щука» в кількості 2 штуки, риба виду «окунь» 1 штука, яка не має пошкоджень луски плавників, загальною масою в 237 кг, човен гумовий зеленого кольору марки «Aqva Storm», довжиною 2,3 м, весла з дерев`яними ручками 3 штуки, гумовий човен без розрізнювальних знаків, один костюм ОЗК зеленого кольору, насос для надуву човнів, сітки риболовні (ліскові), вічко розміром 50 Х 50 мм, довжиною 70 м, висотою 3 м, в кількості 2 штук, вічко розміром 45 х 45 мм, довжиною 70 м, висотою 3 м, в кількості 2 штук, вічко розміром 55 х 55 мм, довжиною 70 м, висотою 3 м, в кількості 1 штука, вічко 55 х 55 мм, довжиною 90 м, висотою 3,5 м в кількості 3 штуки. Загальна кількість вилучених сіток складає 8 штук.

Таким чином, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюються у вчиненні умисного кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України за ознаками: незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотної шкоди.

Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства України в судовому засідання буде заявлено цивільний позов про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 1 342 881 грн. 00 копійок, заподіяної державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів.

Підставою накладення арешту на земельну ділянку, що розташована за адресою: Кіровоградська область, Знам`янський район с.Дмитрівка, яка належать на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Метою застосування арешту на зазначене вище майно, яке перебуває у довгостроковому користуванні та фактичному володінні ОСОБА_5 , є забезпечення їх схоронності, позбавлення можливості законного володільця відчужити, знищити чи пошкодити його.

Дізнавач та прокурор у судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За відсутності клопотань від учасників, на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 24.01.2023 року органом поліції розпочато кримінальне провадження №0000052 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України, за фактом того, що 23.01.2023 року о 20:57 до ЧЧ Олександрійського РВП надійшло повідомлення зі служби 102 від головного інспектора рибнагляду про те, що за адресою: Олександрійський район, с. Світлопілля, а саме на р. Бешка, на території Новопразької ОТГ Олександрійського району Кіровоградської області, було виявлено громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та встановлено, що дані громадяни здійснювали незаконний вилов риби з використанням заборонених знарядь, а саме сіток. За допомогою вищевказаного забороненого знаряддя лову, умисно здійснили незаконний вилов риби з річки Бешка виду карась сріблястий в кількості 843 штуки, щука 2 штуки, окунь 1 штука, чим завдали матеріальної шкоди в сумі 1 342 881 грн. 00 копійок.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

При цьому, згідно ч. 1 ст. 61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Відповідно до ч. 2 ст. 61 КПК України, права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Постановою дізнавача Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 від 12.04.2023 року залучено Державне агентство меліорації та рибного господарства України потерпілим та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як представника потерпілої юридичної особи по кримінальному провадженню за №0000052 від 24.01.2023 року (а.с.21).

Відповідно до заяви представник потерпілого Державного агентства меліорації та рибного господарства України, ОСОБА_8 , він бажає заявляти цивільний позов до підозрюваних ОСОБА_6 та ОСОБА_5 в суді (а.с.24).

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Таким чином, до слідчого судді чи суду з клопотанням про арешт майна на підставі п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, має право звернутися цивільний позивач та такому зверненню передує подання цивільного позову у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

В даному випадку у кримінальному провадженні потерпілим цивільний позов не заявлено, звернення до слідчого судді з таким клопотанням про арешт майна органом досудового розслідування нормами КПК не передбачено, у зв`язку з чим, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про арешт майна.

Керуючись ст.ст. 61, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження №0000052 від 24.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1