Номер провадження: 11-сс/813/1603/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.11.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
за участі прокурора ОСОБА_6 ,
представника власника майна ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» на ухвалу слідчого судді Приморського райсуду м. Одеси від 12.10.2022 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000272, внесеному до ЄРДР 27.02.2022 за ознаками злочинів, передбачених ч.ч. 1, 2, 3 ст. 110, ч. 2 ст. 111, ст. 436, ч. 2 ст. 436-2, ч. 1 ст. 263 КК України

установив:

Зміст оскаржуваного судового рішення та встановлених судом 1-ої інстанції обставин.
Зазначеною ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 та було накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» () № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), відкритих в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), в частині видатку грошових коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять.
Також, вказаною ухвалою було зобов`язано співробітників АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) надати інформацію щодо залишку грошових коштів на банківських рахунках ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» () № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), відкритих в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005).
Обґрунтовуючи прийняте рішення, слідчий суддя вказував на те що зазначене майно, відповідно до ст. 98 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження так з метою подальшого збереження речових доказів, є необхідність у накладенні арешту.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі представник ОСОБА_7 в інтересах ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» вказує на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою з огляду на наступне:

- слідчий суддя не навів зв`язок майна, на яке накладено арешт із обставинами, які розслідуються, також в ухвалі відсутнє належне мотивування застосованого заходу забезпечення кримінального провадження;
- в межах вказаного кримінального провадження жодній особі не повідомлено про підозру;
- хибними є твердження прокурора відносно можливості здійснення платежів на користь рф, оскільки відповідно до постанови правління НБУ №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 зупинено здійснення обслуговуючими банкам видаткових операцій за рахунками резидентів російської федерації/республіки Білорусь за винятком здійснення дозволених операцій лише на території України.
- постановою КМУ №187 «Про забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами держави Україна у зв`язку із військовою агресією російської федерації» від 03.03.2022 заборонено виконання у тому числі в примусовому порядку грошових та інших зобов`язань кредиторами (стягувачами) за якими є російська федерація, фізичні особи громадяни рф, юридичні особи, створені та зареєстровані відповідно до законодавства рф;
- до і після запровадження на території України воєнного стану ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» не здійснювало жодних платежів ні на користь засновника, ні на користь будь яких підприємств, зареєстрованих поза межами України. Як свідчать виписки із АТ «Укрсиббанк», підприємство сплачувало грошові кошти виключно на податки, збори, обов`язкові платежі та заробітну плату.
- накладення арешту на майно грубо порушує право власності, призводить до порушення законної господарської діяльності, неможливості здійснювати виплату запобіжної плати, слідчим суддею не враховані наслідки арешту для третіх осіб.
Посилаючись на викладене вище, адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді Приморського райсуду м. Одеси від 12.10.2022 та постановити нову ухвалу, якою відмовити прокурору у задоволенні клопотання.
Окрім того, представник в апеляційній скарзі порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, яке обґрунтовує тим, що клопотання про арешт майна було розглянуте без виклику власника майна, копія ухвали буда отримана 03.11.2022.
В судовому засіданні апеляційного суду представник ОСОБА_7 підтримав свою апеляційну скаргу у повному обсязі та просив її задовольнити, натомість прокурор ОСОБА_6 заперечував проти її задоволення та просив залишити оскаржувану ухвалу без змін.
Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд дійшов висновків про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду 1-ої інстанції в межах апеляційної скарги.
Частина 1 ст. 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
При розгляді зазначеного кримінального провадження у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» колегія суддів застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.
Положення зазначеної вище норми КПК України узгоджуються зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).
Водночас, приписами ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна, як доказ в кримінальному провадженні,3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння ...; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна; 4) розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На переконання апеляційного суду, слідчий суддя, розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, зазначених вимог закону дотримався не в повному обсязі з огляду на наступне.
Так, з матеріалів провадження вбачається, що Одеською обласною прокуратурою з метою захисту економічних інтересів держави в умовах воєнного стану вживаються заходи щодо виявлення фактів умисного ухилення від сплати податків, для подальшого забезпечення відшкодування несплачених податків, зборів, інших обов`язкових платежів у порядку кримінального процесуального законодавства, за наявності ознак вчинення кримінальних правопорушень, підслідних Бюро економічної безпеки України.
З цією метою обласною прокуратурою отримано інформацію від ГУ ДПС в Одеській області про діяльність суб`єктів господарської діяльності, зареєстрованих на території м. Одеси та Одеської області службовими особами та засновниками яких є громадяни російської федерації та республіки білорусь, а також підприємства, які зареєстровані у вказаних країнах.
Згідно отриманої відповіді з ГУ ДПС в Одеській обл. одним з таких підприємств є ДОЧIРНЄ ПIДПРИЄМСТВО «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ГЛОБАЛБУД ІНЖИНІРІНГ» ().
Також, відповідно до отриманої відповіді з ГУ ДПС в Одеській обл. податкове навантаження ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» () у період 2020 2022 років з податку на додану вартість в середньому складає близько 0,15 %, а з податку на прибуток взагалі 0,003 % та 0,008 %.
Відповідно до реєстраційних даних та відкритих джерел засновниками ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» () є: -АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ГЛОБАЛБУД-ІНЖИНІРІНГ» зареєстроване у російській федерації (ДРН 867), юридична адреса: м. москва, вул. Ібрагімова, 15, к. 2. Здійснює постачальну діяльність у нафтогазової промисловості рф, будівництві будівель, доріг, електростанцій тощо; - ОСОБА_8 , 1949 року народження, (РНОКПП -відсутній), громадянин російської федерації, зареєстрований АДРЕСА_1 . За оперативними даними останній постійно мешкає у м. москва та являється колишнім віце-президентом АО «Лукойл»).
ОСОБА_8 також являється кінцевим бенефіціарним власником ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг».
За встановленими відомостями УСБУ в Одеській області та даним виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб рф АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ГЛОБАЛБУД-ІНЖИНІРІНГ» є діючим підприємством, створеним та зареєстрованим відповідно до чинного законодавства рф 01.07.2002, перебуває на податковому обліку в інспекції федеральної податкової служби № 19 по м. москва.
Таким чином встановлено ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» є дочірнім підприємством російської компанії АТ «ГЛОБАЛБУД-ІНЖИНІРІНГ», а їх засновники та службові особи мають безпосереднє відношення до держави агресора та здійснюють свою діяльність на стратегічних напрямках економіки російської федерації та сплачують відповідні податки на її території.
Оперативними співробітниками УСБУ в Одеській області отримано інформацію щодо можливих спроб виведення (приховування) з території України активів, стратегічних ресурсів та іншого майна російської федерації ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» через створення штучної заборгованості за договорами перед пов`язаною компанією ТОВ «Нафтохімспецмонтаж» (), юридична адреса: 65041, м. Одеса, Шкодова Гора, 3 (та сама, що і в ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД»).
Встановлено, що ТОВ «Нафтохімспецмонтаж» звернулося до Господарського суду Одеської області з позовом про стягнення боргу за договором № 356-ГСІ від 02.04.2019 за виконання ремонтних робіт в ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» на загальну суму 18 220 714,38 грн.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 06.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у судовій справі № 916/954/22.
В подальшому ТОВ «Нафтохімспецмонтаж» повторно звернулося з позовом до Господарського суду Одеської області щодо стягнення боргу за договором № 382-ГСІ від 05.08.2019 за виконання ремонтних робіт в ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» на загальну суму 1 546 526,84 грн та ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у судовій справі № 916/1537/22.
Згідно судових рішень Господарського суду Одеської обл. вбачається, що за вказаними провадженнями представники ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» ще у підготовчих судових засіданнях визнали позовні вимоги у повному обсязі та попросили суд їх задовольнити без будь-яких заперечень.
На підставі цього, рішенням від 08.08.2022 у справі № 916/954/22 та рішенням від 17.09.2022 у справі № 916/1537/22 вимоги ТОВ «Нафтохімспецмонтаж» до ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» задоволено у повному обсязі.
Засновники та службові особи ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД» і ТОВ «Нафтохімспецмонтаж», які пов`язані з російською федерацією, у тому числі шляхом фіктивного банкрутства, можуть вчиняти дії, пов`язані з відтоком незаконно здобутого капіталу за кордон з метою його збереження, приховування тощо, послаблюючи економічний стан України, яка перебуває в умовах воєнного стану з боку російської федерації.
Також, вказаними діями можуть вчинятись дії, спрямовані на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, подальшого фінансування незаконних дій, виведення грошових коштів до російської федерації і фінансування злочинних дій тощо.
Як вбачається із клопотання слідчого, станом на теперішній час в межах здійснення досудового розслідування здійснюється дії направлені на встановлення активів громадян російської федерації та підприємств цієї країни, які є засновниками ДП «ГСІ УКРНАФТОГАЗБУД», а також причетного (підконтрольного) ТОВ «Нафтохімспецмонтаж», які потенційно станом на теперішній час фактично можуть підтримувати країну-агресора та намагатися вивести свої активи.
Прокурор у своєму клопотанні визначає метою накладення арешту збереження речових доказів.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Апеляційний суд погоджується із висновками слідчого судді відносно того, що зазначений статутний капітал, у зв`язку із можливими незаконним діями має статус речових доказів.
Водночас, колегія суддів критично оцінює твердження апелянта відносно того, що жодній особі в рамках вказаного провадження не повідомлено про підозру, що унеможливлює накладення арешту на майно, оскільки приписами ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Як вбачається із клопотання прокурора, досудове розслідування проводиться за фактом можливого вчинення злочинів, передбачених ч.ч. 1, 2, 3 ст. 110, ч. 2 ст. 111, ст. 436, ч.2 ст. 436-2, ч.1 ст. 263 КК України.
При цьому, злочини передбачені ст.ст. 110, 111, 436-2 КК України передбачають покарання із застосуванням конфіскації або без такої.
Відповідно до п. 3) ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Окрім того, приписами ч. 5 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

За таких обставин, апеляційний суд, враховуючи ту обставину, що досудове розслідування вказаного кримінального провадження триває, приходить до висновку про те, що на даному етапі застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт мана є обґрунтованим.
Апеляційний суд також враховує, що обраний слідчим суддею захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування, а його межі у часі окреслені строками, які регламентуються нормами ст. 219 КПК України. Разом з цим, у подальшому власник майна, або його представник, має право звернутися із клопотанням про скасування арешту в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.
Водночас, апеляційний суд наголошує на тому, що відповідно до приписів ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Апеляційний суд погоджується із доводами представника власника майна відносно того, що накладення арешту на майно грубо порушує право власності, призводить до порушення законної господарської діяльності, неможливості здійснювати виплату запобіжної плати.
У судовому засіданні апеляційного суду представник ОСОБА_7 надав копії документів на підтвердження того, що саме із рахунків, на які накладено арешт здійснюється виплата заробітної плати, податків та військового збору.
Водночас, апеляційний суд наголошує на тому, що рахунки, які передбачені для виплат заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України є рахунками зі спеціальним режимом, на які арешт не накладається. Накладення арешту на рахунок, який призначений також і для виплати заробітної плати унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян на оплату праці.
Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із практикою суду касаційної інстанції, а саме Касаційного Адміністративного суду у складі ВС у справах № 916/1572/19 та 340/1018/19.
На переконання колегії суддів вказані обставини є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.
Окрім того, перевіряючи клопотання прокурора в частині необхідності зобов`язання співробітників АТ «УкрСиббанк» надати інформацію щодо залишку грошових коштів на банківських рахунках, апеляційний суд зауважує, що в цій частині клопотання задоволенню не підлягає, оскільки не ґрунтується на нормах КПК України.
Відомості щодо залишків грошових коштів на розрахункових рахунках можуть бути отримані органом досудового розслідування іншим шляхом, зокрема отримання тимчасового доступу до документів, в порядку, передбаченому КПК України.
За таких обставин, апеляційна скарга представника власника ОСОБА_7 майна підлягає частковому задоволенню, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а клопотання прокурора про арешт майна підлягає частковому задоволенню.
Беручи до уваги викладене вище, керуючись ст.ст. 24, 98, 170-173, 370, 404, 405, 407, 409, 412, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд

ухвалив:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» - задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Приморського райсуду м. Одеси від 12.10.2022 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000272, внесеному до ЄРДР 27.02.2022 за ознаками злочинів, передбачених ч.ч. 1, 2, 3 ст. 110, ч. 2 ст. 111, ст. 436, ч.2 ст. 436-2, ч.1 ст. 263 КК України - скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою частково задовольнити клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_9 та накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ДП «ГСІ Укрнафтогазбуд» АТ «Глобалбуд Інжинірінг» () № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), відкритих в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) в частині видатку грошових коштів з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, за виключенням можливості сплати податків та зборів до Державного та місцевого бюджетів та виплати заробітної плати працівникам вказаного підприємства.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4