Справа № 304/227/23 Провадження № 1-в/304/31/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2023 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву засудженого

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з професійною технічною освітою, неодруженого, непрацюючого, особи з інвалідністю І групи, українця, громадянина України, раніше судимого,

про розстрочку виплати штрафу,

У С Т А Н О В И В:

засуджений ОСОБА_3 подав заяву, в якій просить розстрочити йому виплату штрафу, що призначена в якості покарання за вироком Перечинського районного суду Закарпатської області від 16 лютого 2023 року на строк з 16 лютого по 16 вересня 2023 року, оскільки перебуває у важкому матеріальному стані через інвалідність І групи.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку.

Прокурор ОСОБА_4 та начальник органу пробації ОСОБА_5 у судове засідання також не зявилися, подали відповідні клопотання про розгляд заяви засудженого без їх участі, проти задоволення такої не заперечили.

Суд розглядає подання за відсутності вказаних осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду такого, що узгоджується з положеннями ч. 5 ст. 539 КПК України.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Дослідивши заяву засудженого та матеріали кримінального провадження, суд прийшов до такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Встановлено, що вироком Перечинського районного суду Закарпатської області від 15 лютого 2023 року ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України і призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1 000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн.

Із заяви засудженого видно, що він не має змоги сплатити призначену за вироком суду суму штрафу одноразовим платежем через складне матеріальне становище, в якому перебуває через інвалідність.

Згідно з наданою у розпорядження суду копією посвідчення серії НОМЕР_1 від 11 липня 2008 року, засуджений ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є особою з інвалідністю І групи «А» з дитинства та відповідно отримує дохід лише у виді державної соціальної допомоги (а. с. 27-28).

Порядок виконання покарання у виді штрафу встановлено Главою 5 Розділу ІІ Особливої частини КВК України.

Частиною 1 ст. 26 КВК України передбачено, що засуджений зобов`язаний сплатити штраф у місячний строк після набрання вироком суду законної сили і повідомити про це кримінально-виконавчій інспекції за місцем проживання шляхом пред`явлення документа про сплату штрафу.

Відповідно до ч. 3 вказаної статті у разі несплати засудженим штрафу у строк, передбачений частиною першою цієї статті, суд за поданням кримінально-виконавчої інспекції розглядає питання про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу або заміну несплаченої суми штрафу покаранням у виді громадських, виправних робіт або позбавлення волі відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 07 грудня 2021 року № 617/775/20, провадження № 13-110кс21, зазначила, що покарання у виді штрафу вичерпується необхідністю сплати грошового стягнення і не передбачає покладення на засудженого будь-яких додаткових обов`язків, заборон чи обмежень. Та обставина, що виконання стягнення шляхом одноразового платежу в окремих випадках може становити для особи значний матеріальний тягар, компенсується нормативно закріпленим обов`язком суду дослідити майновий стан винного та можливістю розстрочення виплати штрафу (ч. 4 ст. 53 КК).

Згідно з ч. 4 ст. 53 КК України з урахуванням майнового стану особи суд може призначити штраф із розстрочкою виплати певними частинами строком до одного року.

Приписами абз. 2 п. 7 Розділу ІІІ Порядку виконання уповноваженими органами з питань пробації судових рішень про призначення покарання у виді штрафу, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27.04.2018 року № 1301/5, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.05.2018 року за № 544/31996, визначено, якщо засудженому призначено штраф із розстрочкою виплати певними частинами, він зобов`язаний сплачувати штраф у розмірі та строки, що встановлені судовим рішенням. Про сплату відповідної частини штрафу засуджений повідомляє орган пробації шляхом пред`явлення документа про сплату відповідної частини штрафу.

Враховуючи вищевикладене, матеріальний стан засудженого ОСОБА_3 , відсутність у нього доходу достатнього розміру для сплати штрафу одним платежем, суд вважає за можливе розстрочити призначене покарання у вигляді штрафу строком на п`ять місяців.

Керуючись ч. 4 ст. 53 КК України, ст. 26 КВК України, ст. 537, 539 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

заяву засудженого ОСОБА_3 про розстрочку виплати штрафу задовольнити.

На підставі ч. 4 ст. 53 КК України з дня набрання ухвалою суду законної сили розстрочити ОСОБА_3 виплату призначеного вироком Перечинського районного суду Закарпатської області від 15 лютого 2023 року штрафу у розмірі 17 000 (сімнадцять тисяч) грн строком на п`ять місяців рівними частинами по 3 400 (три тисячі чотириста) грн щомісяця.

Роз`яснити ОСОБА_3 положення ч. 4 ст. 26 КВК України, згідно з якими у разі несплати засудженим чергового платежу під час призначення штрафу з розстрочкою виплати суд через місяць після закінчення строку виплати чергового платежу за поданням кримінально-виконавчої інспекції замінює несплачену суму штрафу покаранням у виді громадських, виправних робіт або позбавлення волі відповідно до закону.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Перечинський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий: ОСОБА_1