Справа № 686/2631/23
Провадження № 1-кс/686/872/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Брянськ Російської Федерації, українця, громадянина України, з середньою освітою, перебуває у фактичних шлюбних стосунках, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, працює неофіційно продавцем у магазині «Колекціонер», зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №00000287 від 24.01.2023 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1 КК України,

встановив:

26.01.2023 року слідчий слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник заперечили проти задоволення клопотання.

Вважають, що більш м`який запобіжний захід буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

ОСОБА_6 причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує, стверджує, що натепер забезпечує потерпілому належне лікування, вчинив дії на відшкодування йому шкоди та потерпілий натепер не висловлює до нього претензій матеріального характеру.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

24.01.2023 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №00000287 зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація - ч. 1 ст. 286-1 КК України.

24.01.2023 о 23 год. 03 хв. ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.01.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Згідно з матеріалами кримінального провадження, 24.01.2023, близько 19:30 год., водій ОСОБА_6 , в порушення вимог п.п. 2.3. (б), 2.9. (а) Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ №1306 від 10.10.2001 (далі Правил дорожнього руху), керуючи технічно справним автомобілем «BMW X5» д.н.з. НОМЕР_1 у стані алкогольного сп`яніння, рухаючись в лівій смузі руху проїзної частини проспекту Миру м. Хмельницького зі сторони вулиці Свободи в напрямку до вулиці Трудової м. Хмельницького, в порушення вимог п. 18.1. Правил дорожнього руху, діючи протиправно недбало, тобто не передбачаючи можливості настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був та міг їх передбачити, наближаючись до нерегульованого пішохідного переходу, який розташований по проспекті Миру поблизу будинку №90/1 м. Хмельницького неподалік зупинки громадського транспорту «Меморіал Слави» та на якому перебував пішохід, проявив неуважність, не зменшив швидкості та не зупинив керований ним транспортний засіб, щоб дати дорогу пішоходу, внаслідок чого створив небезпеку та здійснив наїзд передньою лівою частиною керованого ним автомобіля «BMW X5» д.н.з. НОМЕР_1 на пішохода ОСОБА_8 , який перетинав проїзну частину проспекту Миру по нерегульованому пішохідному переході з права на ліво відносно напрямку руху автомобіля.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та порушення ОСОБА_6 вимог Правил дорожнього руху, пішоходу ОСОБА_8 заподіяні тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому лобкової та сідничної кісток зліва, закритого перелому 2, 3 ребер лівої половини грудної клітки, закритого перелому лівої лопатки, забито рваної рани лівої тімяної ділянки, саднених ран обох колінних суглобів, лівої кисті, які по своєму характеру відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості.

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_9 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0002980 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_9 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного правопорушення повністю підтверджується доказами, зібраними під час досудового розслідування:

-протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 24.01.2023, у якому зафіксована слідова інформація про обставини вчинення дорожньо-транспортної пригоди;

-протокол огляду транспортного засобу від 25.01.2023 на території домогосподарства за адресою АДРЕСА_2 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який повідомив, що автомобіль «BMW X5» д.н.з. НОМЕР_1 знаходиться в користуванні ОСОБА_6 та 24.01.2023 бачив їх біля магазину «Колекціонер» за адресою: просп. Миру, 84 в м. Хмельницькому.

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який повідомив про обставини ДТП 24.01.2023 у місті Хмельницькому, поблизу зупинки громадського транспорту «Меморіал Слави»;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , який повідомив про обставини ДТП 24.01.2023 у місті Хмельницькому, поблизу зупинки громадського транспорту «Меморіал Слави»;

-відеозаписами із нагрудних відео реєстраторів працівників поліції на яких зафіксовано процедура перевірки особи ОСОБА_6 на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу «Drager», а також відеозапис із нагрудного відео реєстратора, яка здійснювала відеозапис 24.01.2023 близько 22 год., на якій зафіксовано спілкування з ОСОБА_6 , в процесі чого останній повідомляє про обставини ДТП 24.01.2023 у місті Хмельницькому, поблизу зупинки громадського транспорту «Меморіал Слави»;

-відеозаписом допиту підозрюваного ОСОБА_6 25.01.2023, на якому зафіксовано процес допиту останнього під час якого, ОСОБА_6 повідомляє обставини ДТП24.01.2023 у місті Хмельницькому, поблизу зупинки громадського транспорту «Меморіал Слави»;

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Кримінальним процесуальним кодексом України не визначено поняття «обґрунтованої підозри», тому Суд, в силу вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», керується практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права. Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справа «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32).

Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Сторона обвинувачення у клопотанні і судовому засіданні зазначила про наявність двох ризиків, передбачених ст..177 КПК України: переховування від органу досудового розслідування і суду та впливати на свідків кримінального правопорушення. .

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, може вчиняти дії, спрямовані на ухилення та переховування від органу досудового розслідування та суду.

А тому слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний може впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує, у тому числі не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

А тому твердження захисника про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, роботи, перебування у фактичних шлюбних стосунках, поведінка під час розслідування кримінального провадження, вчинення дій, спрямованих на лікування та реабілітацію потерпілого, відсутність судимостей та відомостей про притягнення до кримінальної відповідальності.

За приписами п.4 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З матеріалів кримінального провадження слідує, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 є нетяжким, а максимальне покарання передбачене у вигляді позбавлення волі до п`яти років.

Слідчий суддя враховує те, що підозрюваний за твердженням сторони обвинувачення покинув місце пригоди.

Такі дії підозрюваного сторона обвинувачення розцінює як переховування від органу досудового розслідування, а тому вважає, що наявні підстави для ініціювання та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі п.3 ч.2 ст.183 КПК України.

Згідно п.3 ч.2 ст.183 КПК України п.3 ч.2 ст.183 КПК України ) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).

Указані положення кримінального процесуального закону зобов`язують слідчого суддю оцінити такі відомості та установити виключність (винятковість) таких обставин,які у сукупності із встановленими ризиками призведуть до доведеності неможливості без застосування тримання під вартою до особи запобігти таким встановленим ризикам з урахуванням поведінки особи.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_6 затримано за місцем його проживання, підозрюваний не переховувався.

Підхід, який використовує припущення правильності фактів, що стверджуються обвинуваченням, і перекладає на обвинувачену особу тягар їх спростування, очевидним чином суперечить засадам кримінального судочинства. Такий підхід фактично перевертає презумпцію невинуватості, з якої випливають і вимога доведення винуватості поза розумним сумнівом і вимога тлумачити сумніви на користь обвинуваченої особи.

З урахуванням стадії кримінального провадження та можливості оцінки слідчим суддею встановлених обставин та поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що підстави зникнення підозрюваного із місця ДТП має бути оцінене під час подальших слідчих дій, досудового розслідування та судом під час розгляду обвинувального акта.

А тому, з урахуванням усіх обставин, з якими пов`язується подія кримінального правопорушення слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведена можливість застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1)особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт;

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, визнає свою причетність до його вчинення, бере участь у слідчих діях, допомагає з лікуванням потерпілого.

На переконання слідчого судді запобігти існуючим ризикам можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 домашнього арешту із забороною покидати місце проживання цілодобово з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Такий запобіжний захід забезпечить пропорційну можливість стороні обвинувачення установити всі обставини кримінального правопорушення без можливих перешкод з боку підозрюваного.

Отже, застосування цілодобового домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Строк домашнього арешту слід визначити в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із м.Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утриматись від спілкування із свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді;

- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Ухвала діє по 24 березня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваного ОСОБА_6 негайно доставити до місця проживання за адресою АДРЕСА_2 , і звільнити там його з-під варти.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1