Справа № 296/7523/22
УХВАЛА
Іменем України

07 листопада 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000331 від 03.08.2022, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м.Житомир, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України,

встановив:

Старший слідчий СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , за погодженням із начальником відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, відповідно до змісту якого просить обрати щодо підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000331 від 03.08.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000331 від 03.08.2022, за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

У ході досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено, що порядок і вичерпний перелік підстав за яких громадяни України мають право на виїзд із України, а також перетин державного кордону, у разі введення на території України надзвичайного або воєнного стану визначено Правилами перетинання державного кордону громадянами України, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 57 від 27.01.1995 (далі - Правила).

Відповідно до вимог п. 12 Правил, окрім іншого, у ході перевірки документів під час виїзду з України з`ясовується наявність або відсутність підстав для тимчасового обмеження громадянина у праві виїзду за кордон.

Пунктом 2-6 Правил передбачено, що у разі введення на території України надзвичайного або воєнного стану право на перетин державного кордону, крім осіб, зазначених у пунктах 2-1 та 2-2 Правил, також мають інші військовозобов`язані особи, які не підлягають призову на військову

Так, у достовірно невстановлений слідством день, час та місці, але не пізніше 04.08.2022, у ОСОБА_6 , виник злочинний умисел, направлений на організацію незаконного переправлення громадянина України ОСОБА_8 через державний кордон України. Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, розробила план незаконного переправлення ОСОБА_8 через державний кордон України, відповідно до якого ОСОБА_8 мав укласти фіктивний шлюб з будь-якою особою жіночої статі 1-ої або 2-ої групи інвалідності, що надасть йому право безперешкодно перетнути державний кордон України.

У подальшому, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, приблизно о 15 год. 00 хв. 02.08.2022 ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи на меті підшукати співучасника кримінального правопорушення, перебуваючи в автомобілі марки «Nissan» моделі «Note», у ході особистої зустрічі з ОСОБА_7 висловила останній пропозицію надання грошової винагороди в сумі еквівалентній 1500 доларів США за сприяння ОСОБА_8 в незаконному перетині державного кордону України громадянином України шляхом реєстрації шлюбу між ними та подальшого супроводження її як особи з інвалідністю І групи через державний кордон України. В цей час у ОСОБА_7 , виник злочинний умисел спрямований на незаконне переправлення ОСОБА_8 через державний кордон України та, остання, керуючись корисливим мотивом, з метою особистого збагачення, погодилась на висловлену пропозицію та, таким чином вступила в злочинну змову з ОСОБА_6 . При цьому самі шлюбні відносини співучасниками не обумовлювались, оскільки реєстрація шлюбу є лише засобом для усунення перешкоди для незаконного перетину кордону України.

04 серпня 2022 року, ОСОБА_7 , діючи в межах спільного злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки своїх дії та бажаючи їх настання, керуючись корисливим мотивом, з метою усунення перешкоди в перетині ОСОБА_8 державного кордону України, перебуваючи в приміщенні, розташованому за адресою АДРЕСА_2 , вступила в шлюб з ОСОБА_8 , який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та видано свідоцтво серії НОМЕР_1 .

В подальшому, близько 16 год. 00 хв. 16.09.2022, перебуваючи в автомобілі марки «Nissan» моделі «Note» реєстраційний номер НОМЕР_2 , який був розміщений на майдані АДРЕСА_2 ОСОБА_7 отримала від ОСОБА_8 частину раніше обумовлених ОСОБА_6 грошових коштів в сумі 800 доларів США. За попередньою домовленістю іншу частину ОСОБА_7 , мала отримати після перетину державного кордону України ОСОБА_8 .

У результаті вказаних кримінально-протиправних дій ОСОБА_7 отримала незаконний прибуток у розмірі 800 доларів США.

В подальшому, 16.09.2022 під час проведення працівниками правоохоронних органів обшуку в автомобілі марки «Nissan» моделі «Note» реєстраційний номер НОМЕР_2 , який був розміщений на майдані АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено вказані грошові кошти в сумі 800 доларів США та таким чином припинено протиправну діяльність ОСОБА_7 та ОСОБА_6 .

Дії ОСОБА_6 кваліфіковано органом досудового розслідування за ч.3 ст.332 КК України.

29.09.2022, у порядку, передбаченому ч.1 ст.278 КПК України, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, за адресою: АДРЕСА_1 .

06.10.2022 до СУ ГУНП в Житомирській області надійшла відповідь на доручення слідчого з УСБУ в Житомирській області про те, що ОСОБА_6 01.10.2022 перетнула державний кордон та виїхала за межі території України.

12.10.2022 підозрювану ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук.

Необхідність обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор та слідчий обґрунтовують тим, що:

- наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України: підозрювана буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а також іншим чином негативно впливати на хід досудового розслідування; в разі застосування до підозрюваної запобіжного заходу не пов`язаного із обмеженням волі, існує ризик знищення чи переховування доказів;

- санкція статті ч.3 ст.332 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з конфіскацією майна.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у клопотанні. Прокурор наголосив на наявності ризиків, визначених ч.1 ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про допит в якості свідка ОСОБА_8 відмовлено.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання з наступних мотивів:

- підозра не обгрунтована, оскільки: відсутнє підтвердження факту укладання фіктивного шлюбу між ОСОБА_7 і ОСОБА_8 ; немає доказів вчинення дій, спрямованих на перетин державного кордону України, на отримання дозвільних документів для такого перетину; вилучені за результатами обшуку від 16.06.2022 грошові кошти та мобільні телефони не доводять підозру; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 19.09.2022 не може бути взятий судом до уваги, оскільки до його початку свідку не було роз`яснено право не свідчити відносно себе і своїх родичів; протокол допиту ОСОБА_9 від 23.09.2022 не містить відомостей про причетність ОСОБА_6 до інкримінованого правопорушення; до матеріалів клопотання не долучено протокол допиту підозрюваної ОСОБА_7 , з показань якої видно, що ОСОБА_6 не причетна до інкримінованого правопорушення;

- ризики переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищення чи переховування доказів, - стороною обвинувачення не доведені;

- ОСОБА_6 є особою з інвалідністю 3 групи, зареєстрована і мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , має міцні соціальні зв`язки, раніше до кримінальної відповідальності не притягалась, на обліках у нарколога та психіатра не знаходиться.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

У відповідності до наданих органом досудового розслідування копії паспорту ОСОБА_6 , накладної № 913 з описом вкладення, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, ОСОБА_6 направлено за адресою її реєстрації по АДРЕСА_1 , повідомлення про підозру від 29.09.2022, пам`ятку про права та обов`язки підозрюваного, повістку про виклик на 04.10.2022, які отримано особою " ОСОБА_10 " 07.10.2022, про що свідчить підпис такої особи у відповідній графі рекомендованого повідомлення.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обгрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , можливо, вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.332 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом обшуку автомобіля марки «Nissan» моделі «Note» реєстраційний номер НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_6 , від 16.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 16.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 23.09.2022; протоколами про результати проведення НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 20.09.2022.

Щодо доводів сторони захисту, висловлених в судовому засіданні, які зводяться до оцінки обґрунтованості підозри та наявності у сторони обвинувачення доказів з точки зору їх належності, допустимості і достатності для висновку про винуватість підозрюваної, то наведене виходить за межі повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу. Оцінку таким доказам і кінцевий висновок щодо винуватості особи має надати суд під час розгляду справи по суті.

Щодо доводів сторони захисту про відсутність підстав у суду брати до уваги показання свідка ОСОБА_8 , то такі не приймаються слідчим суддею, оскільки протокол його допиту від 16.09.2022 містить відомості, посвідчені підписом ОСОБА_8 , про роз`яснення останньому, як свідку, ст.63 Конституції України, ст.18 КПК України, ст.66 КПК України, а також, що він не бажає під час допиту користуватися правовою допомогою адвоката, що спростовує твердження адвоката ОСОБА_5 про порушення прав свідка не свідчити відносно себе і своїх родичів. Крім того, необхідно відзначити, що при встановленні наявності обгрунтованості підозри з метою обрання запобіжного заходу, слідчим суддею оцінюються докази, подані стороною обвинувачення у їх сукупності та взаємозв`язку.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Перевіряючи доводи слідчого та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що доводи є обґрунтованими.

Зокрема, існують ризики того, що ОСОБА_6 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке їй загрожує, а також існує ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з огляду на обставини кримінального провадження № 0000331, досудове розслідування у якому триває, а також те, що підозрювана покинула територію України 01.10.2022, що підтверджується листами Управління СБУ в Житомирській області від 06.10.2022 та від 04.11.2022.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину дають слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрювана, перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя відзначає, що тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваної під вартою, слідчим суддею враховані вимоги п.3 і п.4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваній інкримінується тяжкий злочин, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться в тому числі до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваної та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.

Будь-яких обставин, які є перешкодою для обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної, на теперішній час не встановлено, а наявність у підозрюваної 3-ої групи інвалідності та відсутність негативно характеризуючих даних про особу, самі по собі такими обставинами не є.

Згідно з ч.6 ст.193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до матеріалів справи вбачається, що постановою старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 від 12.10.2022 підозрювану у кримінальному провадженні № 0000331 від 03.08.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено в міжнародний розшук.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід задовольнити.

Керуючись ст.ст.131, 132, 176, 177, 178, 193, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене начальником відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000331 від 03.08.2022, - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не пізніше, як через 48 годин з часу її доставки до місця кримінального провадження, слідчий суддя, суд, за участю підозрюваної розглядає питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено: 10.11.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1