Справа № 953/6490/22
н/п 1-кп/953/532/23
"24" квітня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, українки, з вищою освітою, заміжньої, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючої в АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України,
В проваджені Київського районного суду м. Харкова перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України.
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на не зменшення ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачена ОСОБА_5 та її захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечували щодо клопотання прокурора про продовження строків тримання ОСОБА_5 під вартою, просили застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою або визначити розмір застави. При цьому посилались на те, що на даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України суттєво зменшились, просять врахувати особу обвинуваченої ОСОБА_5 , яка раніше не судима, має на утриманні неповнолітню дитину, має постійне місце проживання, тобто має міцні соціальні зв`язки, а також поганий стан її здоров`я (захворювання хребта), який потребує лікування поза межами слідчого ізолятору.
Суд, заслухавши клопотання, думку учасників судового засідання, виходить з наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 06.03.2023 обвинуваченій ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 04.05.2023, включно.
До спливу продовженого строку, судове провадження не завершено.
Так, прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , оскільки на його думку продовжують існувати обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченої: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключено у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд також відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Так, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризики: переховування від правосуддя, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
З урахуванням викладеного, враховуючи особу обвинуваченої, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення тяжкого кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 111-1 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винною у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, суд вважає, що застосування відносно неї більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому продовжує їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, передбачений КПК України.
При цьому, під час дії воєнного стану суд, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст..ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання її під вартою, оскільки остання обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, зокрема за ч. 5 ст. 111-1 КК України.
На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 27, 177, 178, 182, 183, 331, 369 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів тобто до 22.06.2023, включно, без визначення суми застави.
Копію ухвали вручити учасникам судового процесу та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Встановити строк дії даної ухвали до 22.06.2023, включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1