УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Житомира, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України, винесене в кримінальному провадженні № 0000490 від 08.10.2022,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому вказав, що досудовим розслідуванням встановлено, що близько 08 години 13.09.2022 року ОСОБА_5 знаходився в будинку АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_8 , де у нього виник злочинний умисел на таємне, повторне викрадення чужого майна, яке належить ОСОБА_8 , а саме мобільного телефону. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне, повторне викрадення чужого майна, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, в цей же день, час та місці, ОСОБА_5 , керуючись корисливим мотивом, достовірно знаючи про те, що в Україні введено та діє правовий режим воєнного стану, таємно викрав з столу в кухні будинку мобільний телефон торгівельної фірми «HONOR 7-A». В подальшому, ОСОБА_5 разом з викраденим майном місце скоєння злочину покинув та розпорядився ним на свій власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на суму 2131 грн. 66 коп. Крім того, в цей день, час та місці у ОСОБА_5 , який перебував за вищевказаною адресою, виник злочинний умисел на повторне заволодіння чужим майном, шляхом зловживаючи довірою. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , зловживаючи довірою ОСОБА_8 , під приводом поїздки в магазин взяв у останнього велосипед «Kinetic», вартістю 7900 грн. та утримуючи його при собі з місця злочину зник. В подальшому, ОСОБА_5 велосипедом розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди на суму 7900 грн.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом-повідомленням по лінії «102» від 07.10.2022; протоколом огляду місця події від 07.10.2022; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 07.10.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 08.10.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 21.10.2022; протоколом огляду місця події від 10.10.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_5 від 10.10.2022 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 08.10.2022 ; повідомлення про підозру ОСОБА_5 .

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Мотивуючи наявність ризиків слідчий зазначає, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, розуміючи, що він може бути засудженим до реальної міри покарання, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_5 зареєстрований та проживає на території віддаленій від місця вчинення кримінального правопорушення, прибув до Житомирського району завідомо, з метою вчинення даного кримінального правопорушення. Також ОСОБА_5 постійно не проживає за місцем реєстрації, що унеможливлювало тривалий час пред`явити йому підозру у вчиненні вказаних вище кримінальних правопорушеннях, так як не з`являвся до слідчого.

Орган досудового розслідування керуючись п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України не виключає можливості незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій. Виходячи з вищевикладеного, є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний буде намагатися вплинути на свідків та інших учасників у кримінальному провадженні.

Окрім цього, відповідно до матеріалів, доданих до клопотання, наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі буде продовжувати вчиняти умисні кримінальні правопорушення, так як не має постійного джерела доходу, що свідчить про відсутність стримуючих факторів від вчинення інших нових злочинів, що підтверджує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, зважаючи на встановленні ризики, тяжкість кримінального правопорушення сторона обвинувачення вважає за необхідне обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з метою виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання, просили його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні заперечували з приводу задоволення клопотання та просили застосувати домашній арешт в нічний час доби.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

02.11.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, незаконно впливати на потерпілого, свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Частиною 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Слідчий суддя зважає і на те, що при розгляді питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі підозрюваного. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховання від повторного вчинення злочинів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, § 45).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 можливо, вчинив злочини, передбачені ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України, що підтверджується долученими до клопотання доказами.

Під час розгляду клопотання, з урахуванням оглянутих матеріалів кримінального провадження, прокурором було доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України.

Слідчий суддя враховує доводи слідчого та прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує. Крім того, зважаючи на обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що перебуваючи в умовах менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення у зв`язку з тим, що він раніше судимий, не має стійких соціальних зв`язків, не має постійного джерела доходу, що свідчить про відсутність стримуючих факторів від вчинення інших нових злочинів.

За наведених обставин слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання доведеним у судовому засіданні ризикам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя визначає розмір застави у розмір 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 гривень.
Слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі вищевикладеного, відповідно до вимог ст. ст. 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 24.01.2023 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 грн., яку має право внести підозрюваний або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на депозитний рахунок Богунського районного суду міста Житомира (м. Житомира одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області, код 26278626, розрахунковий рахунок UA0000277, банк ДКС м. Київ).

У разі внесення застави на підозрюваного покладаються такі обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у визначений ними час за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Строк дії ухвали в частині тримання під вартою - до 24 січня 2023 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Оголошення повного тексту ухвали о 15-00 год. 29.11.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1