Справа № 366/1613/22
Номер провадження 1-кп/366/167/22
У Х В А Л А
Іменем України
08.11.2022 смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря с/з ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,.
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Іванків кримінальне провадження про обвинувачення:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець селища Бабинці Бородянського району Київської області, українець, громадянин України, зареєстрований та проживає по
АДРЕСА_1 , одружений, з середньою спеціальною освітою, пенсіонер, раніше не судимий,
у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1. ст. 249 КК України

В С Т А Н О В И В:
16.06.2022 року ОСОБА_4 перебував у особистих справах неподалік с. Горностайпіль Вишгородського району Київської області і в цей час у останнього виник умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою заборонених знарядь лову, а саме чотирьох сіток з жилки в зв`язці між собою розміром крок вічко 35 мм та 50 мм.
17.06.2022 року, приблизно о 03 год., ОСОБА_4 , реалізовуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, із заздалегідь заготовленими знаряддями лову, а саме двома сітками з жилки довжиною 30 м, висотою 1,2 м, вічко 50 мм кожна та двома сітками з жилки довжиною 30 м, висотою 1,2 м, вічко 35 мм кожна, прибув до берегової лінії річки Тетерів неподалік с. Страхолісся Вишгородського району Київської області (Іванківська ОТГ). В період дії весняно-літньої заборони на промислове, любительське і спортивне рибальство, не маючи законного дозволу на зайняття рибним і добувним промислом, в порушення п.п. 3.15, 4.4. 4.6 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року, п.14 ст.11 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», ст.27 Закону України «Про тваринний світ», вийшов на воду на гумовому надувному човні із забороненими знаряддями лову чотирма сітками з жилки та відпливши близько 5-10 м від берегової лінії, точного місця досудовим розслідуванням не встановлено, виставив їх у воду для вилову риби.
Після вчинення всіх дій, які вважав за необхідне, спрямованих на реалізацію злочинного умислу, ОСОБА_4 повернувся до берегової лінії очікувати на улов.
В подальшому, 17.06.2022 року, приблизно о 08 год., ОСОБА_4 , продовжуючи свої протиправні дії, повернувся до р. Тетерів та зняв раніше поставлені ним за вищевказаних обставин заборонені знаряддя лову, а саме чотири сітки з жилки. Вказані сітки, в яких містилась свіжовиловлена риба в кількості 30 екземплярів, ОСОБА_4 перемістив на берег р. Тетерів неподалік с. Страхолісся Вишгородського району Київської області, де був виявлений працівниками відділення поліції №1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області та Державної екологічної інспекції Столичного округу.
Тим самим ОСОБА_4 за допомогою заборонених знарядь лову, а саме 4 сіток з жилки, вчинив незаконний вилов водних живих ресурсів риби наступних видів: карась сріблястий - 12 екземплярів (1581 гривня за 1 екземпляр, загальною вартістю 18972 гривень); окунь 1 екземпляр (3162 гривні за 1 екземпляр), краснопірка - 10 екземплярів (1564 гривні за 1 екземпляр, загальною вартістю 15640 гривень); лин 2 екземпляри (1598 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю 3196); плоскирка 5 екземплярів (1564 гривні за 1 екземпляр, загальною вартістю 7820 гривень), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 48790 гривень.
Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.
Так, згідно п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 99 зазначено, що «забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм».
Таким чином, ОСОБА_4 за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме чотирьох сіток з жилки, незаконно виловив рибу вищевказаних видів у загальній кількості 30 (тридцять) екземплярів, розмір збитків від добування якої становить 48790 гривень, чим завдав істотної шкоди рибному господарству України в особі Іванківської територіальної громади Вишгородського району Київської області.
Таким чином, ОСОБА_4 , вчинив кримінальний проступок, передбачений ч.1 ст. 249 КК України (незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду).
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні свою вину у інкримінованому йому діянні визнав повністю, підтвердив обставини його вчинення викладені вище та звернувся до суду з клопотанням про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, оскільки він вперше притягується до кримінальної відповідальності, свою вину визнає, щиро кається, добровільно відшкодував завдані збитки про що надав відповідні докази.
Прокурор не заперечує проти заявленого клопотання та закриття кримінального провадження на цій підставі.
Заслухавши думку учасників судового провадження та дослідивши матеріали справи, суд вважає , що клопотання обвинуваченого підлягає задоволенню з наступних підстав.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії кримінальних проступків.
Згідно ч.4 ст.286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Статтею 45 КК України визначено що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Пунктом 2 постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23 грудня 2005 року, визначено, що при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд (суддя) повинен переконатися, що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені Кримінальним кодексом України. Тільки після цього можна постановити (ухвалити) у визначеному кримінально-процесуальним кодексом порядку відповідне судове рішення.
Згідно п. 3 вказаної вище постанови Пленум ВС України роз`яснив, що звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК України. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.
Судом встановлено, що обвинувачений кримінальне правопорушення вчинив вперше, вчинене ним діяння відноситься до категорії кримінальних проступків, за місцем свого проживання характеризується виключно позитивно, в даний час об`єктивно сприймає вчинене ним діяння та його наслідки, розкаявся у вчиненому.
Частиною 3 статті 288 КПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Таким чином, вчинене кримінальне правопорушення поставлене в провину обвинуваченому дійсно мало місце, в його діях наявний склад кримінального проступку. Також, наявні умови та підстави його звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК України з урахуванням роз`яснень, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23 грудня 2005 року. Зокрема, обвинувачений повністю усвідомив протиправність свого вчинку, розкаявся у вчиненому, активно сприяв розкриттю злочину, добровільно повністю відшкодував завдану державі шкоду.
Щодо відшкодування завданої шкоди суд вважає за доцільне зазначити наступне.
Згідно ч.3, 4 ст. 22 ЦК України збитки відшкодовуються у повному обсязі… відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і у інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості).
Обвинуваченим на підтвердження відшкодування завданої шкоди надано відеозапис, який оглянутий судом, з якого слідує, що 29.10.2022 він особисто випустив живу придбану ним рибу у кількості, які перевищує незаконно ним виловлену у р. Тетерів поблизу місця скоєння кримінального проступку, зокрема, карась сріблястий - 14 екземплярів; окунь 5 екземпляр, краснопірка - 12 екземплярів; лин 4 екземпляри; плоскирка 7 екземплярів. Відтак, суд приходить до переконання, що завдана шкоджа відшкодована у повному обсязі.
Враховуючи викладене, суд вважає, що клопотання ОСОБА_4 про звільнення особи від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження підлягає задоволенню.
Запобіжний захід щодо обвинуваченого не обирався.
Арешт на тимчасово вилучене майно, накладений ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області у справі № 366/722/22 від 09.08.2022 в частині речових доказів необхідно зняти.
Цивільний позов в кримінальному провадженні не заявлено.
Процесуальні витрати у кримінальному провадженні за залучення експерта до проведення судової інженерно-екологічної експертизи 7551,20 грн. у відповідності до ч.3 ст.119 КПК України необхідно компенсувати за рахунок коштів Державного бюджету України.
Питання про речові докази суд вирішує відповідно до ст.ст. 96-1, 96-2, 100 КПК України.
Керуючись ст.ст.285, 286, 288 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям - задовольнити.
Закрити кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000061 від 17.06.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 249 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.
Арешт накладений ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області у справі № 366/722/22 від 09.08.2022 - скасувати.
Речові докази по кримінальному провадженню: 4 сітки довжиною 30 м, висотою 1,2 м кожна, гумовий човен, 2 весла, які передані до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області (вул. Київська, 25, смт. Іванків Вишгородського району Київської області); свіжовиловлену рибу наступних видів: карась - 12 екз.; окунь - 1 екз.; краснопірка 10 екз.; лин 2 екз.; плоскирка 5 екз. передано на відповідальне зберігання головному спеціалісту державному інспектору з охорони навколишнього середовища Столичного округу ОСОБА_5 (в подальшому передані на зберігання фізичній особі-підприємцю ОСОБА_6 (ідент. номер: НОМЕР_1 ) згідно договору на безоплатне відповідальне зберігання від 14.06.2022 року між Державною екологічною інспекцією Столичного округу та ФОП ОСОБА_6 ), конфіскувати в дохід держави, передавши на потреби ЗСУ .
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляції до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її оголошення через Іванківський районний суд Київської області.

Суддя ОСОБА_1