Справа №295/9977/22
УХВАЛА
про арешт майна

12.10.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000153 від 01.09.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, та додані до клопотання матеріали,-
в с т а н о в и в :
І. Суть клопотання
07.10.2022 року прокурор звернулась з клопотанням, в якому просить накласти арешт на Підземний поверх складального корпусу (колишня будівля захисної споруди цивільного захисту (сховище №20158), загальною площею 2167, 7 кв.м., за адресою: м. Житомир, майдан Перемоги, 10, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, у виді заборони права на відчуження, розпорядження, в тому числі здійсненні будь-яких реєстраційних дій щодо вказаного нерухомого майна.

Мотивуючи клопотання, прокурор вказала, що слідчими Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000153 від 01.09.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
В клопотанні зазначено, що кримінальне провадження здійснюється за фактом зловживання службовими особами Регіонального відділення Фонду Державного майна України по Рівненській та Житомирській областях та ПАТ «Електровимірювач» службовим становищем, всупереч інтересам держави, шляхом відчуження захисної споруди цивільного захисту населення, внаслідок чого остання вибула із державної власності та не використовується за призначенням.

Обґрунтовуючи подане клопотання, прокурор посилається на те, що підземний поверх складального корпусу визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою недопущення відчуження та передачі третій особам вказаного майна його власниками, які можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення, з метою уникнення від кримінальної відповідальності та недопущення його подальшого повернення, як захисної споруди цивільного захисту, до державної власності, виникла необхідність у застосуванні арешту на вказане майно шляхом заборони відчуження та розпорядження, здійсненні будь-яких реєстраційних дій. Просить накласти арешт з метою збереження речового доказу.
Прокурор стверджує, що не накладення арешту може призвести до відчуження, передачі третім особам приміщення, що належало до захисних споруд державної власності та в подальшому може вплинути на хід досудового розслідування, створить перешкоди у проведенні необхідних слідчих дій з вказаним майном для розкриття даного кримінального провадження та повернення до державної власності як приміщення, що може використовуватись як захисна споруда цивільного захисту.

Крім того, прокурор в клопотанні просить провести його розгляд без виклику власника з метою забезпечення арешту майна, посилаючись на те, що майно не було тимчасове вилучене, а тому існують підстави вважати, що воно може бути незаконно приховане, пошкоджене або відчужене.

ІІ Процедура та позиції сторін
Прокурор Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , яка здійснює повноваження прокурора в даному кримінальному провадженні, просить розгляд клопотання проводити без її участі, клопотання про арешт майна підтримала та просила задоволити.
Неприбуття прокурора в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя здійснює розгляд клопотання без повідомлення власника майна, оскільки вважає це необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000153 від 01.09.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України по факту зловживання службовими особами Регіонального відділення Фонду Державного майна України по Рівненській та Житомирській областях та ПАТ «Електровимірювач» службовим становищем, всупереч інтересам держави, шляхом відчуження захисної споруди цивільного захисту населення, внаслідок чого остання вибула із державної власності та не використовується за призначенням.
Зі змісту Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, підземний поверх складального корпусу за адресою: м. Житомир, м-н Перемоги, 10, загальною площею 2167, 7 кв.м. (реєстраційни номер об`єкта нерухомого майна 101), належить на праві власності ПАТ «Електровимірювач».

Згідно постанови прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 від 07.10.2022 року підземний поверх складального корпусу за адресою: м. Житомир, м-н Перемоги, 10 визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вказане нерухоме майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, є об`єктом злочинного посягання, з метою недопущення відчуження речового доказу - захисної споруди цивільного захисту населення, існує потреба в забезпеченні її збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.
Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
Клопотання задоволити.

Накласти арешт на Підземний поверх складального корпусу (колишня будівля захисної споруди цивільного захисту (сховище №20158), загальною площею 2167, 7 кв.м., за адресою: м. Житомир, майдан Перемоги, 10, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, у виді заборони права на відчуження, розпорядження, в тому числі здійсненні будь-яких реєстраційних дій щодо вказаного нерухомого майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1