Провадження № 1-кс/761/7368/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000009, який накладений ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 06 травня 2022 року у справі №761/7960/22

У С Т А Н О В И В:

Бюро економічної безпеки здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000009 від 02 травня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 2012, ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 06 травня 2022 року у кримінальному провадженні №0000009, за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , накладено арешт, зокрема, на грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ): НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , які відкрито у АТ «Універсал Банк» (МФО 322001), крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати. А також зобов`язано службових осіб АТ «Універсал Банк» (МФО 322001) надати групі прокурорів та слідчим слідчої групи, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000009 від 02 травня 2022 року, довідку про залишок коштів на момент накладення арешту на вказаних розрахункових рахунках.

В ухвалі зазначено, що клопотання прокурора обґрунтовано тим, що 28 лютого 2022 року під час дії правового режиму воєнного стану, будучи військовозобов`язаними особами громадяни України ОСОБА_6 і ОСОБА_5 , можливо із використанням підроблених документів здійснили перетин державного кордону України у напрямку Республіки Угорщина через пункт «Вилок» двома автомобілями марки BMW.

В подальшому, з метою отримання прибутку від реалізації військової амуніції та оптичного обладнання, попит на які значно зріс в умовах військового стану, використовуючи злочинну схему, направлену на ухилення від сплати податків та обов`язкових платежів в особливо великих розмірах, ОСОБА_6 і ОСОБА_5 06.03.2022 у мобільному додатку «Telegram» створили групи із оголошеннями асортименту товару, вартості, умовами оплати і доставки.

За оперативними даними закупівля товарів здійснюється вказаними особами в країнах ЄС.

Відповідно до наявної інформації основними замовниками товарів військового призначення у зазначених групах Telegram є представники благодійних і волонтерських організацій, які з метою забезпечення спеціалізованим обладнанням і військовою амуніцією підрозділів ЗСУ та правоохоронних органів в районах активних бойових дій перераховують благодійні пожертви та безоплатну допомогу на особисті рахунки ОСОБА_5 : НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , відкритих в АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299) та на особисті банківські рахунки НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , відкритих в АТ «Універсал Банк» (МФО 322001).

Згідно наявних даних, за період з 28 лютого 2022 року по 19 квітня 2022 року перебуваючи за кордоном ОСОБА_6 і ОСОБА_5 реалізували на території України контрабандної продукції ввезеної під виглядом гуманітарної допомоги на загальну суму близько 35 млн. грн., із яких отримали 15 млн. чистого прибутку.

Так, з метою ухилення від сплати податку на доходи фізичних осіб, митних та інших обов`язкових платежів в особливо великих розмірах за ввезення товарів військового призначення і амуніції, вказані особи в пункті пропуску через митний кордон України, подають фіктивні документи, відповідно до яких кінцевими отримувачами товарів є правоохоронні органи, ЗСУ, Міноборони та інші військові добровольчі формування, тощо, а відправником гуманітарної допомоги зазначається благодійна організація «Фундація Греко-Католицької церкви в Угорщині», (реєстраційний номер 01-01-0012967, податковий номер (Adoszam) 19253660-1-43, юридична адреса: Szekhelye: 1125 Budapest, Istenhegyi ut 101/D).

Таким чином, дії ОСОБА_6 та ОСОБА_5 можуть бути пов`язані із легалізацією (відмиванням) майна, одержаного злочинним шляхом, а також незаконним використанням з метою отримання прибутку гуманітарної допомоги.

Постановою детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 від 03 травня 2022 року безготівкові грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках ОСОБА_5 визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000009.

З посиланням на положення ст.170 КПК України, ухвала мотивована тим, що арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 06 травня 2022 року, у кримінальному провадженні № 0000009.

В обґрунтування клопотання адвокатом зазначено, що на його думку, вказаний арешт накладено не обґрунтовано, оскільки прокурор до клопотання про накладення арешту на вищезазначене майно не долучив жодних документів на підтвердження обставин будь якого перевезення товарів через митний кордон України ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Також адвокат зазначає, що прокурором не було долучено до клопотання будь яких документів щодо ввезення товарів на територію України вартістю 35 млн. грн., а також щодо продажу товарів на території України та первинні та/або бухгалтерські документи, які би свідчили про отримання чистого прибутку в розмірі 15 млн. грн.

Таким чином, на думку адвоката, грошові кошти які зберігають на вищевказаних рахунках не відповідають критеріям речового доказу, а також прокурором не доведено факт набуття вказаних грошових коштів кримінально-протиправним шляхом.

Також адвокат в своєму клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 не повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні, а відтак адвокат просить скасувати арешт на майно ОСОБА_5 накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 06 травня 2022 року.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.
Прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та скасування арешту на майно, оскільки арешт накладено обґрунтовано і в подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження потреба не відпала. Крім того також зазначив, що ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212 КК України.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 ч. 1 ст. 174 КПК України).

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов: доведення, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; доведення, що арешт накладено необґрунтовано.

Так, суд приймає до уваги інформацію сторони обвинувачення про те, що ОСОБА_5 04 серпня 2022 року повідомлено про підозру, відтак досудове розслідування триває і стороною обвинувачення встановлюються всі фактичні обставини у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, у даному випадку судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що арешт накладено з порушенням вимог діючого законодавства, загальних принципів міжнародного права, отже при арешті майна було дотримано принципу законності, а саме втручання є пропорційним, адже відповідає тяжкості правопорушення.

Обставин, передбачених ст. 174 КПК України, які б слугували підставою для скасування арешту майна повністю чи частково не встановлено, оскільки досудове розслідування не завершене та проводяться слідчі та процесуальні дії спрямовані на встановлення достовірних обставин кримінального правопорушення.

З метою забезпечення запобігання можливості приховування, перетворення, відчуження вказаного майна, слідчий суддя вважає, що до проведення необхідних процесуальних та слідчих дій, арешт вказаного нерухомого майна скасуванню не підлягає, оскільки такі дії можуть зашкодити кримінальному провадженню.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що клопотання про скасування арешту не містить посилань на те, що в подальшому застосуванні арешту минула потреба та арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000009, який накладений ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 06 травня 2022 року у справі № 761/7960/22.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1