Справа №295/6885/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.07.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Хорошівського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
про накладення арешту на майно,
подане у кримінальному провадженні №0001020 від 21.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України,
в с т а н о в и в:
Дізнавач звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт з позбавленням права володіння, користування та розпоряджання ОСОБА_5 та інших осіб, на 73 (сімдесят три) рослин, які за своїми ботанічними властивостями схожі на рослини конопель, які вилучено та упаковано до мішку білого кольору.
Мотивуючи клопотання, дізнавач вказав, що досудовим розслідуванням встановлено, що 21.07.2022 о 12 год 36 хв за адресою: АДРЕСА_1 , під час перевірки переселенців із селищним головою на території домоволодіння у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено незаконний посів рослин конопель.
В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було встановлено, що 21.07.2022 до Житомирського РУП ГУНП Житомирській області надійшов рапорт заступника командира ВПД №1 в Житомирській області майора поліції ОСОБА_6 , який повідомив що 21.07.2022 близько 12.36 год, за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення превентивних заходів по операції «Мак-2022» у гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено незаконний посів рослин конопель в кількості 73 (сімдесят три) шт.
Після цього на місце події було викликано СОГ Житомирського РУП, якими під час огляду місця події в період часу з 15.07 год по 15.24 год 21.07.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено рослини конопель в кількості 73 (сімдесят три) шт, які надав добровільно для вилучення присутній при ОМП ОСОБА_5 . Також, допитаний в якості свідка ОСОБА_5 повідомив, що зазначені рослини конопель в кількості 73 шт, останній посіяв ще у Березні 2022 року.
Огляд місця події 21.07.2022 в період часу з 15.07 год по 15.24 год 21.07.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , за участю ОСОБА_7 , проведено з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення.
22.07.2022 дізнавачем у кримінальному провадженні винесено постанову про визнання вищевказаного вилученого майна речовими доказами у кримінальному провадженні.
З метою забезпечення збереження речових доказів дізнавач просить накласти арешт на вказане у клопотанні майно.
Дізнавач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надіслав до суду заяву про проведення судового засідання без його участі, клопотання підтримав.
Згідно з приписами ч.1 ст.172 КПК України, неявка слідчого (дізнавача) не перешкоджає розгляду клопотання слідчим суддею.
Розгляд клопотання проведено без повідомлення власника майна на підставі приписів ч. 2 ст.172 КПК України.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СД Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 21.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.310 КК України.
Відповідно до копії протоколу огляду місця події від 21.07.2022, було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого було виявлено та вилучено рослини конопель в кількості 73 (сімдесят три) шт.
Відповідно до копії протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 21.07.2022, останній повідомив, що зазначені рослини конопель він посіяв у Березні 2022 року.
Відповідно до змісту постанови дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 22.07.2022 про визнання предметів речовим доказом, 73 (сімдесят три) рослини, які за своїми ботанічними властивостями схожі на рослини конопель, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001020.
Відповідно до ст. 167, 168 КПК України речі, які були вилучені під час огляду місця події, є тимчасово вилученим майном.
Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії рапорту від 21.07.2022, копій протоколів допитів свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 21.07.2022, копії протоколу огляду місця події від 21.07.2022, копії постанови про визнання предметів речовими доказами від 22.07.2022, копії заяви ОСОБА_5 про надання дозволу на огляд домоволодіння від 21.07.2022, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути предметом вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст.310 КК України та речовими доказами його вчинення, отже може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.
Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.
Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на 73 (сімдесят три) рослин, які за своїми ботанічними властивостями схожі на рослини конопель.
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1