Дата документу 06.09.2022 Справа № 554/9257/22

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002699 від 27.08.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого посилається на наступне.

У провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002699 від 27.08.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, 26.08.2022 до ХРУП №2 надійшла заява від ОСОБА_3 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , не встановлена особа, шляхом вільного доступу, вчинила крадіжку мобільного телефону Xiaomi та велосипеду. (ЄО 22008 від 26.08.2022)

30.08.2022 року в період часу з 15-31 по 16-00 проводився огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів 30, Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, в ході якого було виявлено та вилучено:

30.08.2022 в ході огляду місця події було виявлено мобільний телефон Xiaomi Redmi 9, котрий добровільно видав гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 :

1.Мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9, чорного кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2

Вказаний телефон був вилучений до полімерного пакету №KIV2116587.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву в якій прохав проводити розгляд клопотання за його відсутності, вимоги підтримав та прохав задовольнити.

Клопотання розглянуто за відсутності власника майна.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

На підставі викладено слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання та накладення арешту на майно.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 117, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002699 від 27.08.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 30.08.2022 в ході огляду місця події за адресою: за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів 30, Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, а саме:

?Мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9, чорного кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2

Вказаний телефон був вилучений до полімерного пакету №KIV2116587.

Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1