печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8878/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб у кримінальному провадженні №0000360 від 27.09.2017, -

В С Т А Н О В И В :
21.02.2022 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , яка передана слідчому судді ОСОБА_1 23.02.2022, на бездіяльність уповноважених посадових осіб у кримінальному провадженні №0000360 від 27.09.2017.

Вивчивши матеріали скарги, встановлено, що заявник звернувся до слідчого судді в порядку ст. 303 КПК України та просить:

- зобов`язати слідчого Печерського УП ГУНП України в м. Києві ОСОБА_4 розглянути клопотання представника ОСОБА_3 від 07.02.2022 про закриття кримінального провадження;

- скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.07.2019.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Зокрема, предметом такого оскарження є бездіяльність слідчого, прокурора у формі нездійснення процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, а також рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; про закриття кримінального провадження; про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи; про відмову у визнанні потерпілим; про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу; про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування; відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, а також повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру та рішення, дії чи бездіяльність при застосуванні заходів безпеки. Даний перелік, визначений КПК України, є вичерпним.

Частина друга зазначеної статті встановлює заборону розгляду під час досудового розслідування скарг на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора. Такі скарги можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження в суді згідно з правилами статей 314-316 зазначеного Кодексу.

Зазначені обставини також кореспондуються і з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, відображеної у постанові від 26 березня 2019 року по справі № 807/1456/17, які беруться слідчим суддею до уваги в силу вимог ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права, згідно якої наведений у частині першій статті 303 КПК України перелік рішень, дій або бездіяльності, що можуть бути предметом судового оскарження, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У частині другій статті 303 КПК України закріплена пряма заборона окремого оскарження інших рішень, дій або бездіяльності слідчого, прокурора.

Частиною 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40 КПК України визначено, що прокурор та слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Водночас, згідно зі ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Тобто, таке клопотання про скасування арешту не може бути одночасно розглянуте в межах одного провадження зі скаргою на дії чи бездіяльність слідчого, прокурорапід час досудового розслідування, оскільки для них визначений різний порядок розгляду та передачі (авторозподілу) слідчому судді.

Відтак, вимоги заявника, в яких він просить «скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.07.2019» не можуть бути предметом розгляду, оскільки таке оскарження не передбачено ст. 303 КПК України, що регламентовано положеннями Глави 26 цього Кодексу.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за доцільне відмовити у відкритті провадження за скаргою в частині скасування арешту, та роз`яснити заявнику, що вказані вимоги можуть бути розглянуті в порядку ст. 174 КПК України за зверненням до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Керуючись ст. ст. 174, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Відмовити у відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб у кримінальному провадженні №0000360 від 27.09.2017 в частині скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.07.2019.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1