Справа № 361/4693/22
Провадження № 1-кс/361/978/22
БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Ухвала
07 жовтня 2022 року м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
Встановлено, що ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, вступив у злочинну змову із ОСОБА_6 із метою спільного продажу наркотичних засобів і психотропних речовин шляхом їх збуту та подальшому отриманні за це грошової винагороди.
Суть змови полягає у тому, що, ОСОБА_6 за попередньою змовою із ОСОБА_5 , який отримував на свій мобільний телефон смс-повідомлення у мобільному додатку «Telegram», від невстановленої досудовим розслідуванням особи, інформацію про місцезнаходження пакунку із «закладками» наркотичним засобом та психотропною речовиною. Після отримання вищевказаного смс-повідомлення ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 знаходили місце для схову наркотичних засобів та наркотичної речовини для розповсюдження, роблячи фото з прив`язкою до місцевості, з метою надання інформації про місце збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, з метою подальшої передачі інформації покупцям та отримання грошових коштів.
19.09.2022 ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, у мобільному додатку «Telegram» через оператора каналу, при невстановлених слідством обставинах, придбали з метою збуту наркотичні засоби та психотропні речовини, які були розфасовані у поліетиленові згортки та незаконно перевезли до смт. Баришівка, Київської області, плануючи у різних місцях міста здійснити розкладення «закладок» у розфасованому вигляді.
Після чого, 19.09.2022 року ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 продовжуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи їх протиправність, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, зберігаючи при собі наркотичні засоби та психотропні речовини, обіг яких заборонено, з метою незаконного збуту, шляхом їх продажу через розміщення «закладок» на території смт. Баришівка, сховали у землі 5 поліетиленових згортків, для невстановленого в ході досудового слідства покупця.
Відповідно до клопотання, фіксацію зазначеного місця розташування «закладки» ОСОБА_5 здійснив шляхом фотозйомки на свій мобільний телефон марки «Huawei» CAN L11, із зазначенням координат, позначенням мітки за допомогою технічних характеристик мобільного телефону, та описом до нього, для подальшої передачі інформації майбутньому покупцю, з тим щоб отримати прибуток від збуту наркотичного засобу.
19 вересня 2022 року працівниками Броварського РУП ГУНП в Київській області в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у смт. Баришівка по вул. Красилівська, біля будинку №70.
Під час особистого обшуку в ОСОБА_5 виявлено та вилучено 1 поліетиленовий зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, який поміщено до спец. пакету № 246 2118; 7 поліетиленових зіп-пакетів з порошкоподібною речовиною білого кольору та 2 зіп-пакети з сухою подрібленою речовиною рослинного походження поміщено до спец. пакету № 2462117, мобільний телефон марки «Huawei» моделі CAN L11, imei1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , сім-карта 1: НОМЕР_4 ; сім-карта НОМЕР_5 , який поміщено до спец. пакету № 2462114; грошові кошти в сумі 4 тисячі гривень, які поміщено до спец пакету № 2462115 та у ОСОБА_6 виявлено та вилучено з лівої зовнішньої кишені куртки чотири поліетиленові зіп-пакети з порошкоподібною речовиною білого кольору та п`ять поліетиленових пакетів з подрібленою речовиною рослинного походження зеленого кольору, з яких один зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору поміщений до спец. пакету № 2462113, а інші поміщені до спец. пакету №2462112, з правої кишені куртки вилучено мобільний телефон марки Oppo А 15 модель СРА 2185 imei1: НОМЕР_6 , imei2: НОМЕР_7 , сім 1 : НОМЕР_8 , НОМЕР_9 ; банківська карта без номеру на ім`я ОСОБА_7 , яку поміщено до спец пакету № 2462111.
20.09.2022 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Автор клопотання зазначає, що відшукуванні речі (предмети), які перераховані у зазначеному клопотанні, мають значення для досудового розслідування, містять відомості, які будуть використані як докази у розслідуваному кримінальному провадженні та під час судового розгляду.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.
Власник автомобіля ОСОБА_4 до суду не з`явився, про судове засідання повідомлявся повісткою.
Крім того, на електронну адресу суду надійшло клопотання від захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_8 , про забезпечення його участі у розгляді клопотання у режимі відеоконференції за допомогою програми «EASYCON».
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.
Слідчим суддею встановлено, що з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно прокурор звернувся до слідчого судді 26 вересня 2022 року, направивши його засобами поштового зв`язку з відділення пошти 20.09.2022 року, тобто у межах строку, визначеного ч. 5 ст. 171 КПК України.
Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то ініціатор клопотання повинен неухильного їх дотримуватися.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 1 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.
Згідно абз. 1 ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Так, згідно зі ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У відповідності до приписів ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Слідчий суддя вважає, що на даний час матеріали клопотання свідчать про те, що майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме є доказом кримінального правопорушення і відноситься до категорії речових доказів.
На даний час, будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,
Клопотання задовольнити.
Роз`яснити, що на підставі частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1