Справа № 510/284/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 квітня 2022 року м. Рені

Ренійський районний суд Одеської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Рені кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001197 від 08.12.2021 р. за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродж. м.Рені Одеської області, громадянина України, зареєстрованого та мешкаючого в АДРЕСА_1 , не працюючого, не маючого судимості,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 1 ч.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
На розгляді Ренійського районного суду знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001197 від 08.12.2021 р., за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

До підготовчого судового засідання прокурор звернувся до суду із клопотанням про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Мотивуючи своє клопотання, прокурор зазначив, що вважає обрання вищевказаного запобіжного заходу доцільним, оскільки обвинувачений ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, раніше засуджувався за вчинення злочинів, свою злочинну діяльність не припинив, не має міцних соціальних зв`язків (не одружений, не працює), може чинити спроби щодо переховування від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, які були безпосередніми очевидцями злочину, а отже може негативно вплинути на судовий розгляд кримінального провадження.

З урахуванням вищенаведеного, прокурор вважає, що обрання більш м`якого запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 буде ризиковано, він може ухилитися від суду, переховуватися, вчинити інший злочин, незаконно вплинути на потерпілу, свідків у даному кримінальному провадженні, тому просить клопотання задовольнити.

У підготовчому судовому засіданні 07.04.2022р. судом було вирішено, що дане клопотання було заявлено передчасно, його розгляд було відкладено до судового розгляду, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування , було продовжено на строк, обраний слідчим суддею.

У судовому засіданні 27.04.2022р., заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, суддя дійшов до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
У відповідності до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК.

Згідно із ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий, суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_6 ніде не працює, веде антисоціальний спосіб життя, схильний до вчинення інших кримінальних правопорушень, з метою попередження можливості обвинуваченому переховування від суду, недопущення вчинення іншого кримінального правопорушення та впливу на потерпілу та свідків, суд вважає доцільним продовжити відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Матеріалами справи підтверджені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду справи ризикам.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 186-187, 193-194, 196-197, 200, 205, 314, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк дії ухвали рахувати з моменту її винесення, тобто з 27.04.2022 р. з 13 год. 00 хв. до 25.06.2022 р. до 13 год. 00 хв.
Викликати учасників судового розгляду у судове засідання на 11.00 год. 23.05.2022р.
У відповідності до ухвали суду від 07.04.2022р. весь подальший розгляд проводити у дистанційному судовому провадженні (в режимі відеоконференції) під час трансляції з приміщенням Ізмаїльської установи виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області (№22) (68600. Одеська область, м. Ізмаїл, проспект Суворова, 70).
Виконання ухвали в частині технічного забезпечення подальших відеоконференцій з обов`язковою участю ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, доручити керівнику (або особі, що виконує його обов`язки) Ізмаїльської установи виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області (№22).
Апеляційна скарга на ухвалу судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених ч. 2 ст. 400 КПК України.

Суддя ОСОБА_1