Справа № 183/3540/22
Провадження № 1-кп/638/1209/22
УХВАЛА
Іменем України
31 серпня 2022 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000040 відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тавільжанка Дворічанського району Харківської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , несудимого,
обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
встановив:
В провадження Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000040, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.
В судовому засіданні прокурором у кримінальному провадженні заявлене клопотання про продовження стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під варто. Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, прокурор вказує, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

Звертає увагу на тяжкість покарання, що передбачено статтею обвинувачення, у разі визнання ОСОБА_4 винним у вчиненні інкримінованого злочину.
Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував, вказав, що свою вину визнає, та зазначив, що самостійно викликав поліцію та карету швидкої допомоги.
Захисник клопотав суд про зміну запобіжного заходу, з огляду на хворобу обвинуваченого.
Суд, вислухавши пояснення учасників розгляду, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання та дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків.
Виходячи з положень розділу ІІ КПК України, зокрема ст. 131, 176 вказаного Кодексу, запобіжні заходи, в тому числі тримання під вартою, є одними з видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно ч. 1 ст. 333 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Частиною п`ятою ст. 199 КПК України передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Таким чином, підставою для продовження тримання особи під вартою є, зокрема, встановлення, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14.07.2022 щодо обвинуваченого продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Обираючи вказаний запобіжний захід, слідчий суддя дійшов висновку щодо обґрунтованості підозри та недостатності більш м`яких запобіжних заходів для запобігання існуючим ризикам.
Згідно ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, окрім інших, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 15 років.
Обвинувачений не одружений, дітей не має, до затримання не був офіційно працевлаштованим, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Судовий розгляд даного кримінального провадження не закінчено, докази в повному обсязі не досліджено.
Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених, зокрема, в постановах Верховного Суду від 20.06.2019 по справі № 166/313/17, від 13.08.2020 по справі № 674/1202/19, від 27.02.2019 по справі № 0503/10653/2012, усвідомлення імовірності визнання вини особи за висунутим їй обвинуваченням та тиск тягаря можливого відбування покарання, є обставинами, що свідчить про наявність ризику переховування від суду та є підставою для тримання особи під вартою.
У рішенні від 26.01.1993 року у справі «W. проти Швейцарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що тривале тримання під вартою може виявитись виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого суд вважає за необхідне відмовити, з огляду на його необґрунтованість, жодного доказу, який би міг свідчити про хворобу чи хворобливий стан обвинуваченого до суду надано не було.
Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні умисного особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, суд приходить до висновку, що інтереси суспільства у забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинуваченого переважають інтереси забезпечення поваги до його особистої свободи.
За таких обставин, враховуючи дані про особу обвинуваченого, тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, інші обставини кримінального провадження, суд приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на які посилалася прокурор в клопотанні про продовження застосування запобіжного заходу, не зменшились настільки, що вже не можуть виправдовувати подальше тримання обвинуваченого під вартою, та жодний з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний запобігти вказаним ризикам.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, суд на даній стадії судового провадження вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 .
На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст. 331, ст. 372, 375, ч. 2 ст. 376 КПК України, суд, -
постановив:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 29.10.2022 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а ОСОБА_4 в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали до 29.10.2022 року.
Головуючий суддя