Машівський районний суд Полтавської області
Справа № 948/671/22
Номер провадження 1-кс/948/30/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2022 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

слідчого-судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Машівка клопотання начальника Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000219 від 16.09.2022р. за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України

в с т а н о в и в :

Суть клопотання, яке розглядається
23.09.2022 р. до суду надійшло вказане клопотання яке обґрунтоване тим, що 16.09.2022р. до Вовчанського РВ ХОБСМЕ місцевими жителями був доставлений труп ОСОБА_4 , який був виявлений в АДРЕСА_1 з кількома видимими черепно-мозковими травмами голови, синцями на обличчі та на животі. З метою фіксації та вилучення слідів вчиненого злочину 16.09.2022р. слідчим було проведено огляд місця проживання потерпілого, де було вилучено належні потерпілому речі: керамічну кружку, переносний ліхтар, наволочку та фрагмент оббивки матрацу з нашаруванням речовини бурого кольору, змив речовини бурого кольору зі стіни, зразок крові Білецького на марлевий тампон, біологічні зразки ОСОБА_4 , три мобільних телефони з сім-картами.
Крім цього, в ході слідства під час допиту свідка ОСОБА_5 встановлено, що з одного боку від місця проживання потерпілого мешкає ОСОБА_6 , який має розлади психіки і у якого з потерпілим часто виникали конфлікти. На існування конфлікту між потерплий та ОСОБА_6 вказав і свідок ОСОБА_7 , який зазначив, що потерпілий скаржився, що сусід часто піднімає на нього руку, ображав його, і просив допомоги, але свідок відмовив, оскільки боявся розправи з боку окупантів. Свідок ОСОБА_8 повідомив, що потерпілий боявся ОСОБА_9 , хоча разом з ним вживав алкогольні напої. Водночас, останній вживав якісь пігулки, але з початком війни вони закінчилися, він почав себе агресивно поводити, вбивав бродячих собак та котів, а іноді їх їв.
На підстави отриманих показань свідків, 17.09.2022р. слідчим було проведено огляд місця проживання ОСОБА_6 де було виявлено та вилучено: металеву шестерню від велосипеду; пилку по дереву з рукояткою; футболку без рукавів з затертими слідами нашарування речовини бурого кольору; кутку з нашаруванням речовини бурого кольору у вигляді крапель; пилку по дереву з рукояткою з нашаруванням фарби білого кольору.
Оскільки власниками вилучених предметів є потерпілий ОСОБА_4 , вони являються предметами вчинення злочину, так як є об`єктами вищеописаних протиправних дій, визнані за постановою слідчого речовими доказами у справі, є тимчасово вилученим майном, прокурор просить накласти арешт на вилучене майно в ході оглядів 16 та 17.09.20222р. в АДРЕСА_1 , місцем зберігання яких визначити камеру схову речових доказів ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.
Водночас, прокурор вказує, що з 24.02.2022р. с. Синельникове перебувало в тимчасовій окупації, а під час деокупації Чугуївського (колишнього Вовчанського) району відбувалися активні бойові дії, що призвело до пошкодження ліній електропостачання та автошляхів, у зв`язку з чим, щоб потрапити до м. Харкова та подати необхідні документи на пошту, потрібно було подолати об`їзний шлях 200 км по ґрунтовій дорозі через Куп`янський район, де проходять активні бойові дії, а тому просить поновити строк звернення до суду.
Позиції учасників судового провадження
У судове засідання прокурор ОСОБА_10 не з`явилася, але направила суду заяву про розгляд вказаного клопотання без її участі, просить його задовольнити.

Як видно з матеріалів клопотання одним із власників майна був ОСОБА_4 , а власником іншого майна, яке просить арештувати прокурор є ОСОБА_6 , який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, шляхом направлення повістки для вручення прокурору, в судове засідання не з`явився, але направив заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання для розгляду клопотання про арешт майна не перешкоджає розгляду клопотання.

Встановлені судом обставини, з посиланням на докази та мотиви суду
З матеріалів клопотання вбачається, що за фактом виявлення трупа ОСОБА_4 16.09.2022р. з видимими тілесними ушкодженнями, 16.09.2022р. були внесені відомості до ЄРДР № 0000219 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України (а.с.8).

За письмовою заявою ОСОБА_11 від 16.09.2022р., цього ж дня, слідчим було проведено огляд житла в АДРЕСА_1 , де було вилучено: чашку різнокольорову, плями вздовж стіни та на покривалі, ліхтар та три мобільних телефони з сім-картами, які за постановою слідчого від 20.09.2022р. визнані речовими доказами у справі (а.с.9, 17-19).
Крім цього, наступного дня, 17.09.2022р. слідчим повторно було проведено огляд вказаного домоволодіння в АДРЕСА_1 , а саме приміщення котельні, під час якого вилучено: подушку, шмат матрацу та цегли з нашаруванням речовини бурого кольору із шматками волосся (а.с.14-16, 71).
Зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.11.2013р. № 1946 та Витягу з Державного реєстру речових прав № 12967514 від 18.11.2013р. вбачається, що власником житла по АДРЕСА_1 є ОСОБА_11 (а.с.26, 29-30).
В ході слідства під час допиту 17.09.2022р. свідок ОСОБА_5 показав, що він мешкав по сусідству з потерпілим, а з іншого боку мешкає ОСОБА_6 , який начебто має розлади психіки і у якого з потерпілим часто виникали конфлікти (а.с.51-54).
На існування конфлікту між потерплий та ОСОБА_6 вказав і свідок ОСОБА_7 , який зазначив, що потерпілий скаржився на сусіда на ім`я ОСОБА_12 , просив допомоги вирішити конфлікт, але свідок відмовив, оскільки боявся розправи з боку окупантів (а.с.55-58).
Свідок ОСОБА_8 повідомив, що потерпілий боявся ОСОБА_9 , хоча разом з ним вживав алкогольні напої. Водночас, останній вживав якісь пігулки, але з початком війни вони закінчилися, він почав себе агресивно поводити, вбивав бродячих собак та котів, а іноді їх їв (а.с.67-70).
1709.2022р. слідчим було проведено огляд місця проживання ОСОБА_6 по АДРЕСА_1 , де було виявлено та вилучено: металеву шестерню від велосипеду; пилку по дереву з рукояткою; футболку без рукавів з затертими слідами нашарування речовини бурого кольору; куртку з нашаруванням речовини бурого кольору у вигляді крапель; пилку по дереву з рукояткою з нашаруванням фарби білого кольору, які за постановою слідчого від 20.09.2022р. визнані речовими доказами у справі (а.с.10-12).
Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як видно з матеріалів справи, огляди під час яких було вилучено майно були проведені 17.09.2022р. о 16 год 00 хв та о 14 год 55 хв, а також 16.09.2022р. о 17 год 20 хв, а з вказаним клопотанням слідчий звернувся 21.09.2022р. о 15 год 12 хв.

На виконання вимог ч.5 ст. 171 КПК України прокурор повинен був звернутися з вказаним клопотанням 18 та 19.09.2022р.

Разом з тим, оскільки з 24.02.2022р. с. Синельникове перебувало в тимчасовій окупації, а під час деокупації Чугуївського (колишнього Вовчанського) району відбувалися активні бойові дії, що призвело до пошкодження ліній електропостачання та автошляхів, а тому, щоб потрапити до м. Харкова та подати необхідні документи на пошту, потрібно було подолати об`їзний шлях 200 км по ґрунтовій дорозі через Куп`янський район, де проходять активні бойові дії, а тому суд вважає, що строк на подачу клопотання був пропущений з поважних причин, а тому клопотання прокурора про поновлення строку звернення до суду підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 237 КПК України, огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

За змістом ч.ч.1, 2 ст. 234 цього Кодексу обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду.

Як видно з матеріалів справи, речі на які слідчий просить накласти арешт вилучені в ході оглядів та визнані речовими доказами.

Слідчий також звернувся до суду з клопотанням у даному провадженні про надання дозволу на проведення оглядів, які за ухвалою слідчого судді від 23.09.2022р. були задоволені.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню, а відтак клопотання прокурора необхідно задовольнити, накласти арешт на вказане у ньому майно з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення та відчуження і місцем його зберігання визначити камеру схову речових доказів ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.
Оскільки у резолютивній частині п.2 клопотання помилково вказана адреса вилученого майна в АДРЕСА_1 , замість АДРЕСА_2 , а тому суд вважає за можливе вказану помилку виправити. Крім цього, прокурор помилково вказав про вилучення частини майна по АДРЕСА_1 лише 16.09.2022р, тоді як з матеріалів справи вбачається, що його частина була вилучена 17.09.2022р., а відтак ця помилка також підлягає виправленню.
Керуючись ст. ст. 167-173 КПК України,

ухвалив:

клопотання начальника Вовчанського відділу Чугуївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000219 від 16.09.2022р. за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України - задовольнити.

Поновити прокурору строк звернення до суду.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 16 та 17.09.2022р. майно під час огляду житла, розташованого в АДРЕСА_1 , яке перебуває у приватній власності ОСОБА_11 , з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення та відчуження, а саме:

1)керамічну кружку;
2)переносний ліхтар з нашаруванням речовини бурого кольору;
3)наволочку з нашаруванням речовини бурого кольору;
4)фрагмент оббивки матрацу з нашаруванням речовини бурого кольору;
5)змив речовини бурого кольору зі стіни поряд з ліжком;
6)зразок крові ОСОБА_4 на марлевий тампон;
7)біологічні зразки ОСОБА_4 ;
8)три мобільних телефони з сім-картами.
Накласти арешт на тимчасово вилучене 17.09.2022р. майно під час огляду житла, розташованого в АДРЕСА_1 , яке перебуває у володінні ОСОБА_6 , з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення та відчуження, а саме:

1)металеву шестерню від велосипеду;
2)пилку по дереву з рукояткою;
3)футболку без рукавів з затертими слідами нашарування речовини бурого кольору;
4)куртку з нашаруванням речовини бурого кольору у вигляді крапель;
5)пилку по дереву з рукояткою з нашаруванням фарби білого кольору.
Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів ВП № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Машівський районний суд, а обвинуваченим у той же строк з моменту вручення копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1