У Х В А Л А
Справа № 126/1605/22

Провадження № 1-кс/126/623/2022

25 серпня 2022 року м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

із секретарем ОСОБА_2

за участі слідчого ОСОБА_3

заявника ОСОБА_4

розглянувши в судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого щодо невизнання особи потерпілою в рамках кримінального провадження № 000220 від 06.06.2022 року, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невизнання особи потерпілою в рамках кримінального провадження № 000220 від 06.06.2022 року. Просить визнати протиправною бездіяльність дізнавача ОСОБА_3 щодо не ознайомлення його з правами, обов`язками потерпілого після подачі заяви. Зобов`язати дізнавача ОСОБА_3 винести постанову про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 000220 від 06.06.2022 року.

Скаргу мотивує тим, що в провадженні старшого дізнавача СД ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 перебувають матеріали досудового розслідування по кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 000220 від 06.06.2022 року. Кримінальне провадження відкрите за його заявою поданої до Вінницької обласної прокуратури про вчинення щодо нього злочину, на підставі чого до ЄРДР внесено відомості за фактом можливої підробки документів для незаконного оформлення права власності на майно за адресою АДРЕСА_1 (правова кваліфікація кримінального правопорушення ст. 358 ч. 1 КК України). Майно за адресою АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 , а особою яка його привласнила 04.02.2020 року являється ОСОБА_6 .. Протягом 6 років він виконує опікунські обов`язки відносно ОСОБА_5 .. В 2018 році вона вчинила відносно нього заповіт на підставі якого він має право на контроль та збереження майна ОСОБА_5 , таким чином він вже є потерпілим, як особа, яка подала заяву про вчинення щодо нього кримінального правопорушення.

Оскільки тривалий час дізнавач ОСОБА_3 не виконував вимоги КПК України та не ознайомив його з його процесуальними правами та обов`язками, як потерпілого, 15.08.2022 він звернувся до нього із клопотанням про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 000220 від 06.06.2022 року. Проте у відведений КПК України термін (72 години) жодної відповіді, постанови про відмову чи постанови про визнання його потерпілим від дізнавача не отримав, в зв`язку з чим він був змушений звернутися до суду з даною скаргою.

Заявник ОСОБА_4 в судовому засіданні вимоги скарги підтримав в повному обсязі, просив її задоволити з мотивів викладених у ній. Вказав, що йому як опікуну ОСОБА_5 незаконними діями ОСОБА_6 заподіяно матеріальної та моральної шкоди.

Дізнавач ОСОБА_3 , в судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаної скарги. Вказав, що заявник не може бути потерпілим у розумінні ст. 55 КПК України по кримінальному провадженню № 000220 від 06.06.2022 року, оскільки навіть якщо і було вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_6 , то воно було вчинене відносно ОСОБА_5 і ОСОБА_4 ніяким чином не стосується. Відповідь на клопотання заявника він не надав вчасно, оскільки перебував у відпустці.

Суд, дослідивши матеріали скарги, прийшов до такого.

З матеріалів скарги вбачається, що СД ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 000220, відомості про яке внесеного до ЄРДР 06.06.2022 року за ст. 358 ч. 1 КК України за фактом можливої підробки документів для незаконного оформлення права власності на майно за адресою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 ..

15.08.2022 ОСОБА_4 звернувся до дізнавача ОСОБА_3 із клопотанням про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 000220 від 06.06.2022 року. Проте у відведений КПК України термін (72 години) жодної відповіді, постанови про відмову чи постанови про визнання його потерпілим від дізнавача не отримав, в зв`язку з чим він був змушений звернутися до суду з даною скаргою.

У своєму рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», Європейський суд з прав людини вказав на те, що розумність тривалості провадження в суді повинна оцінюватись відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника (в даному випадку скаржника) та відповідних органів влади, а також важливості для заявника (скаржника) питання, що розглядається.

Згідно зі ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Звернувшись із заявою про кримінальне правопорушення ОСОБА_4 в подальшому звернувся до дізнавача ОСОБА_3 із клопотанням в якому просив визнати його потерпілим.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частин 1, 5 статті 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства. За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, КПК України допускає можливість відмови у визнанні особи потерпілим. Процесуальною підставою для прийняття такого рішення є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в ч. 1 ст. 55 КПК України. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані.

Відповідно до частини 1 статті 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Отже, потерпілим у кримінальному провадження за процедурою, визначеною статтею 55 КПК України, може бути лише фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Тобто для визначення наявності підстав для застосування такої процедури необхідно встановити як наявність складу кримінального правопорушення, так і завдання майнової шкоди.

Як встановлено з матеріалів справи, кримінальне провадження 000220 від 06.06.2022 року, здійснюється за ч. 1 ст. 358 КК України - підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів.

Заявник стверджує, що вказаним правопорушенням йому заподіяно майнову та моральну шкоду, оскільки він здійснює опіку над ОСОБА_5 та нею вчинено заповіт на його ім`я.

З підстав, зазначених у скарзі, слідчий суддя встановлює, чи наявні очевидні та достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 була завдана моральна, фізична або майнова шкода внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, оскільки саме така правова кваліфікація зазначена у кримінальному провадженні, в межах якого подана скарга на відмову у визнанні його потерпілим.

Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ст. 22 Цивільного кодексу України).

Способами захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (ст.16 цього ж кодексу).

Згідно з ч. 2 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

У відповідності з нормами Особливої частини КК України наслідки злочинного діяння можуть відображатися у тій чи іншій сфері фізичного стану людини, зокрема у вигляді заподіяння смерті, шкоди здоров`ю (тяжкої, середньої чи легкої тяжкості тілесних ушкодження), фізичного болю. За такого, фізична шкода як вид шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, представляє собою сукупність змін, які об`єктивно відбулись у стані людини як фізичної істоти (тілесні ушкодження, розлад здоров`я, біль), тобто це фізичні страждання людини, фізичний біль, функціональний розлад організму, інші відхилення від звичайного стану здоров`я, а також смерть, спричинені людині в наслідок кримінального правопорушення, що посягає на немайнові або майнові права громадянина, та внаслідок рішень чи дій (бездіяльності) правоохоронного або судового органу.

Виходячи з положень Цивільного кодексу України, майнова шкода полягає в позбавленні особи належних їй цінностей, грошей, майна, матеріальних благ.

Натомість, зі змісту заяви ОСОБА_4 та скарги не вбачається жодного належного обґрунтування, що кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 1 ст.358 КК України, заявнику завдано моральну, фізичну або майнову шкоду, та в матеріалах кримінального провадження відсутні докази, які б підтверджували відповідні обставини.

Дослідивши в судовому засіданні повно та всебічно матеріали скарги,заслухавши заявника та дізнавача, слідчий суддя не вбачає підстав вважати, що ОСОБА_4 була завдана шкода внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Таким чином, у задоволенні скарги слід відмовити, оскільки заявником не доведено будь-якими доказами розміру шкоди, що була завдана, або могла бути завдана кримінальним правопорушенням.

Керуючись вимогами ст.ст. 55, 303, 306, 307, 372 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволені скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого щодо невизнання особи потерпілою в рамках кримінального провадження № 000220 від 06.06.2022 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1