Справа № 932/3022/22
Провадження № 1-кс/932/1685/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 червня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, здобувача вищої освіти, не одруженого, на утриманні дітей не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, відповідно до якого сторона обвинувачення прохає застосувати до гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання розподілено для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування своїх доводів слідчий посилається на те, що слідчим відділенням Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000814 від 03.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 при невстановлених слідством обставинах, у невстановлений час та місці, маючи умисел на незаконне носіння та зберігання з метою збуту вогнепальної зброї та боєприпасів, без передбаченого законом дозволу, в порушення постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 24.01.1995 р., також «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробника для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями, метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС № 662 від 21.08.1998 р., та «Положення про дозвільну систему», затвердженого постановою КМУ № 576 від 12,10.1992 р., діючи умисно, шляхом придбання у невстановленої у ході досудового розслідування особи, незаконно придбав вогнепальну зброю, а саме: предмет, схожий на пістолет, який згідно висновку експерта №СЕ-19/104-21/-16528, є вогнепальною зброєю, а саме самозарядним гладкоствольним пістолетом калібру 9 мм Р.А. Пістолет придатний для проведення пострілів.

Конструкція пістолета дозволяє здійснювати постріли способом роздільного заряджання з використанням в якості ініціюючого складу холостих (шумових) патронів калібру 9 мм Р.А. (Knall), а в якості снаряда-куль сферичної форми зі сплаву на основі свинцю діаметром до 7,2 мм. При цьому забезпечується достатня вражаюча здатність вистріляних з нього снарядів (куль). Пістолет виготовлений шляхом переробки саморобним способом сигнального пістолета «Stalker» моделі «2918 S», заводський № НОМЕР_1 , калібру 9 мм Р.А. Knall (виробництва Туреччини), шляхом видалення каналу ствола захисного елемента, що перешкоджає проведенню пострілів кінетичними снарядами та заглушення газовідвідного отвору. Пістолет придатний до проведення пострілів.

Після цього, ОСОБА_4 діючи умисно, незаконно, без передбаченого законом дозволу, порушуючи вимоги ст.39 ЗУ «Про Національну поліцію», «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробника для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за властивостями, метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС № 662 від 21.08.1998 р., «Положення про дозвільну систему», затвердженого постановою КМУ № 576 від 12.10.1992 р., зберігаючи при собі, переніс вогнепальну зброю до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де продовжив зберігати вогнепальну зброю з метою подальшого збуту до 20.06.2022 року.

20.06.2022 року, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на збут вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу, знаходячись на АДРЕСА_2 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою отримання прибутку та покращення свого матеріального становища від продажу вогнепальної зброї, отримав грошові кошти у розмірі 2.700 гривень через електронний гаманець на рахунок «TMBFJKTMb9znpzNDgSLxv4Dku9SRirmbJd», після отримання відповідного платежу, шляхом проведення закладки, було зроблено схованку, за адресою: АДРЕСА_2 .

20.06.2022 року слідчим СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого гр. ОСОБА_7 добровільно надав для огляду та вилучення предмет схожий на пістолет, який знаходився біля цементних плит у вигляді схованки, у коробці чорного кольору, який згідно висновку експерта №СЕ-19/104-21/-16528-БЛ, є вогнепальною зброєю, а саме самозарядним гладкоствольним пістолетом калібру 9 мм Р.А. Пістолет придатний для проведення пострілів. Конструкція пістолета дозволяє здійснювати постріли способом роздільного заряджання з використанням в якості ініціюючого складу холостих (шумових) патронів калібру 9 мм Р.А. (Knall), а в якості снаряда-куль сферичної форми зі сплаву на основі свинцю діаметром до 7,2 мм. При цьому забезпечується достатня вражаюча здатність вистріляних з нього снарядів (куль). Пістолет виготовлений шляхом переробки саморобним способом сигнального пістолета «Stalker» моделі «2918 S», заводський № НОМЕР_1 , калібру 9 мм Р.А. Knall (виробництва Туреччини), шляхом видалення каналу ствола захисного елемента, що перешкоджає проведенню пострілів кінетичними снарядами та заглушення газовідвідного отвору. Пістолет придатний до проведення пострілів. Тим самим ОСОБА_4 здійснив збут вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу у виді схованки, тим самим вчинив всі дії для доведення злочину до кінця, а саме збув вогнепальну зброю.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кваліфікується за ч. 1 ст. 263 КК тобто зберігання, придбання вогнепальної зброї без передбаченого законом метою збуту.

Крім того, встановлено, що ОСОБА_4 , маючи умисел, спрямований на придбання вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, у невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, у невстановлений спосіб, розуміючи, що не має передбаченого законом дозволу, в порушення вимог Положення про дозвільну систему (затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 1992 р. № 576 з наступними змінами), Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів (затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21 серпня 1998 року № 622; зі змінами, внесеними наказом від 13 квітня 1999 року № 292), придбав предмет схожий на пістолет з маркуванням «Stalker 918 S» калібру 9мм Р.А.К. № НОМЕР_2 , після чого продовжуючи свою злочинну діяльність, став носити його при собі вулицями міста Дніпра, та переніс за місцем свого постійного проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , тим самим почав носити та зберігати при собі вогнепальну зброю, не маючи відповідного передбаченого законом дозволу, до моменту вилучення, тобто 22.06.2022 року.

22.06.2022 року за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено обшук, в ході якого було виявлено та вилучено предмет, який відповідно до висновку експерта № СЕ-19/104-21/16636-БЛ від 22.06.2022, є ручною короткоствольною вогнепальною зброєю. Пістолет придатний до проведення пострілів. Внаслідок внесення змін, конструкція пістолета дозволяє проводити постріли роздільного заряджання з використанням шумових патронів калібру 9мм Р.А. Knall, а в якості снаряду - куль сферичної форми діаметром 6,5 ми з сплаву металу на основі свинцю. При цьому забезпечується достатня вражаюча здатність вистріляних снарядів (куль) для ураження цілі. Пістолет виготовлений шляхом переробки саморобним способом сигнального (шумового) пістолета «Stalker 918 S» калібру 9мм Р.А.К. № НОМЕР_2 , (виробництва Туреччина), в конструкцію якого внесені зміни, а саме: з каналу ствола видалений захисний елемент, призначений для перешкоджання проведенню пострілів кінетичними снарядами (кулями) та заглушений газовідвідний отвір металевою заглушкою, який ОСОБА_4 не маючи відповідного передбаченого законом дозволу придбав та зберігав за місцем свого мешкання до моменту вилучення.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч. 1 ст. 263 КК України.

22.06.2022 року гр. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України і цього ж дня повідомлено йому про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України.

Як вказує слідчий, підозра ОСОБА_4 є обґрунтованою і підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами у сукупності.

У ході розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Підозрюваний категорично не визнав підозру та пояснив, що органи досудового розслідування його обмовлюють та вилучена зброя йому була підкинута. Він не причетний до вказаного злочину, а переписка у його телефоні з приводу продажу зброї, штучно створена слідством. Заставка в месенджері з буквою «Z» як символ «спеціальної операції в Україні», також встановлена невідомими особами після вилучення телефону. Свідки надали неправдиву інформацію, оскільки один із свідків описав його за зовнішніми ознаками, які не відповідають його статурі, зросту та виразом обличчя. Просить відмовити у задоволенні клопотання та звільнити його з під варти як особу, що не причетна до інкримінованого злочину.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання, вказавши, що підзора необгрунтована, а ризики носять абстрактний характер та жодним чином не доведені. Подала письмові заперечення. Просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати інший, більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши сторону обвинувачення та сторону захисту, ознайомившись із доводами клопотання, дослідивши додані до клопотання докази та здійснивши їх належну оцінку, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З наданих слідством матеріалів встановлено, що у провадженні СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № № 0000814 від 03.06.2022 року.

Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 22.06.2022 року підтверджено, що ЧЧ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт оперуповноваженого ВКП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 про те, що до ВКП ДРУП надійшла заява від громадянина ОСОБА_10 про те, що громадянин ОСОБА_11 запропонував йому продаж вогнепальної зброї на території м. Дніпро.

Також, до ЧЧ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт слідчого про те, що 22.06.2022 року було проведено санкціонований обшук на підставі ухвали слідчого судді, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_12 , в ході якого було виявлено та вилучено предмет схожий на пістолет з маркуванням «Stalker» 918 № НОМЕР_2 , предмети, схожі на травматичні патрони «Sobr» 9 мм Р.А.», 40 предметів, схожих на патрони калібру 7.62 з маркуванням 32; 50 патронів калібру 9 мм, з маркуванням 270, 02.

Правова кваліфікація даної події злочин, передбачений ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідство вважає, що до скоєння цього злочину може бути причетний гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання та здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з наступного.

За приписами ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, запобіжні заходи, є заходами забезпечення кримінального провадження та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

За положеннями ч. 5 ст. 131 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до вимог, викладених у ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до рішення ЄСПЛ за скаргою № 25629/94 від «27» листопада 1997 року по справі «К.Ф. проти Німеччини», п. 57, обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину. Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

У п. «с» §1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачено, що законний арешт або затримання особи мають здійснюватися «за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення».

Дотримання стандарту доказування «обґрунтована підозра» оцінюється ЄСПЛ при встановленні порушення п. «с» §1 ст.5 та § 3 ст.5 конвенції щодо права на свободу та особисту недоторканність при затриманні особи та обранні стосовно неї запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням свободи. Уперше Суд дав визначення цьому стандарту в 1990 р. у рішенні у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom». Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Пізніше це визначення Суд не раз повторював при розгляді інших справ («Selahattin Demirtaє v. Turkey», п.161; «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan», п.88; «Erdagoz v. Turkey», п.51). Інакше кажучи, обмеження права на свободу та особисту недоторканність може мати місце лише за наявності обґрунтованої підозри, тільки суб`єктивного переконання (bona fide) недостатньо.

Обґрунтована підозра існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109).

Дослідження обґрунтованості підозри полягає в тому, що слідчий суддя має дійти переконання, що зібраних слідством матеріалів достатньо для створення у незацікавленої, навіть сторонньої особи уявлення про те, що конкретна особа могла вчинити певний злочин. Тобто необхідно об`єктивно зв`язати особу, яка підозрюється у скоєнні злочину, та конкретні факти, які свідчать про ймовірність скоєння нею інкримінованого правопорушення.

В судовому засіданні підозрюваний хоча й надав пояснення, проте заперечив всі обставини даного провадження та пояснив, що він не причетний до скоєння даного злочину.

Однак слідчий суддя відноситься до таких пояснень критично, і вважає їх лише способом захисту підозрюваного.

Так, свідок ОСОБА_7 (під прикриттям) у протоколі допиту від 03 червня 2022 року вказує, що в середині травня 2022 року він познайомився з чоловіком, який представився як ОСОБА_13 , на вигляд якому було близько 20 років. У ході спілкування з вказаним чоловіком останній запропонував йому придбати у нього зброю травматичні, сигнальні та стартові пістолети, які перероблені для здійснення пострілів бойовими патронами. ОСОБА_13 пояснив, що вартість зброї коливається від 2000 до 6000 грн., і пістолети якісні, тобто після перероблення можуть витримати до 500 пострілів. Для продажу пістолетів ОСОБА_13 використовує телеграм канал «Warrior Shop», на якому можна придбати пістолет, після чого ОСОБА_13 залишить зброю у зручному місті, а кошти треба перерахувати на електронний гаманець.

Свідок ОСОБА_7 за результатами проведення пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.06.2022 року, впізнав особу № 2, якою виявився ОСОБА_4 .

В ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 було вилучено мобільний телефон «Блекберрі», який належить підозрюваному (а.с. 52). Згідно протоколу огляду предмету від 22 червня 2022 року, було встановлено, що у вилученому телефоні в месенджері міститься переписка ОСОБА_4 із потенційним покупцем зброї, тобто підозрюваний наводить опис зброї, завантажив фотографії та ціну зброї, а також невдовзі отримав на електронний гаманець кошти за зброю, що видно зі скріншоту. Також у месенджері міститься заставка у вигляді букви «Z», «За наших», тобто символів, які офіційно заборонені в Україні та символізують «спеціальну воєнну операцію в Україні», а по факту відкриту збройну агресію проти України. Ці символи використовуються прихильниками «руського миру», які підтримують збройну агресію проти України.

Слідчий суддя відхиляє доводи підозрюваного, що ця переписка у месенджері не належить йому та сфальшована, оскільки доступ до телефону мав тільки підозрюваний, а огляд проводився 22.06.2022 року, однак повідомлення датовані раніше (дата і час). Змінити дату і час повідомлень у месенджері «Телеграм» не є технічно можливим, оскільки вони формуються на часовому сервері цього додатку та є унікальними. Отже, переписка у месенджері з приводу продажу зброї належить підозрюваному, а відтак він здійснював збут переробленої зброї.

Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_7 , від 20.06.2022 року, який діяв під прикриттям, останній домовився через телеграм канал « ІНФОРМАЦІЯ_2 » щодо придбання пістолету «Stalker» 918», який коштує 2800 грн. Продавець запропонував створити електронний гаманець для переведення коштів, який мав такі реквізити (trust гаманець) НОМЕР_3 .

Згідно протоколу огляду від 20.06.2022 року (а.с. 21) ОСОБА_7 поповнив вищевказаний електронний гаманець. Розрахунок було успішно проведено та йому було надано геолокацію, з місцем розташування схованки зі зброєю.

Відповідно до протоколу про результати контролю за вчиненням злочину від 21.06.2022 року, ОСОБА_7 знайшов у схованці пістолет «Stalker» 918», який добровільно видав працівникам поліції.

Висновком експерта №СЕ-19/104-22/16636-БЛ від 22.06.2022 року підтверджено, що наданий на дослідження предмет, вилучений в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , є ручною короткоствольною, вогнепальною зброєю. Даний пістолет є самозарядним гладкоствольним пістолетом калібру 9 мм. Р.А. Пістолет придатний для проведення пострілів. Пістолет виготовлений шляхом переробки саморобним способом сигнального (шумового) пістолета «Stalker» 918.

Обґрунтованість підозри підтверджується також протоколом прийняття заяви про вчинення злочину, протоколами огляду, постановою про призначення експертизи зброї, ухвалою про надання дозволу на проведення обшуку, протоколом обшуку, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 та протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , висновком експертизи, повідомленням про підозру та іншими доказами.

Аналізуючи зібрані органом досудового розслідування докази у сукупності, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 може бути причетним до вчинення злочину, пов`язаного із незаконним збутом вогнепальної зброї, з метою отримання незаконного прибутку. Матеріали клопотання містять достатні дані, що він вчинив даний злочин, тому підозра ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 263 КК України є обґрунтованою і підтверджується об`єктивними джерелами. Не визнання підозри та заперечення проти клопотання не беруться до уваги, оскільки причетність підозрюваного до скоєння цього кримінального правопорушення доведена численними та вагомими доказами, які прямо вказують саме на нього.

При оцінці ризиків, слідчий суддя виходить з того, що в Україні введено воєнний стан, і працівники правоохоронних органів задіяні у виконанні завдань з охорони громадського порядку та відбитті збройної агресії. Останній час в силу того, що правоохоронна система не встигає оперативно здійснювати запобігання злочинності, погіршилась криміногенна ситуація, зокрема, у м. Дніпро. Так, вчиняється багато злочинів з хуліганських мотивів, на побутовому грунті. Тому розповсюдження (збут) вогнепальної зброї становить не аби який ризик, оскільки під час конфліктів та хуліганства може застосовуватись зброя, що може становити суспільну небезпеку та ймовірність заподіяння тілесних ушкоджень. Отже, збут вогнепальної зброї, боєприпасів під час воєнного стану та в умовах відсутності належного контролю за каналами постачання зброї, становить підвищену суспільну небезпеку, і відповідно держава повинна реагувати на такі прояви. Тож шкода суспільним інтересам від таких злочинів є більшою, ніж в умовах мирного часу.

Відповідно до ст. 12 КК України, злочин, передбачений ч. 1 ст. 263 КК України є тяжким. Максимальне покарання згідно санкції ч. 1 ст. 263 КК України становить до 7 років позбавлення волі.

Вирішуючи питання про доведеність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор, слідчий суддя зазначає наступне.

Так, на існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує те, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, і усвідомлюючи наявність вагомість доказів вчинення даного злочину, невідворотність покарання, може вчиняти спроби переховування від органів досудового розслідування та суду, а також може ухились від явки до слідчого судді, органу розслідування та прокурора.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

В судовому засіданні підозрюваний продемонстрував, що він зневажливо ставиться до норм суспільної моралі, добре знається на видах зброї та боєприпасах, орієнтується в системах переказу коштів та інтернет месенджерах, тобто таке зайняття (збут зброї) у нього набуло професійного характеру. Розуміючи, що орган досудового розслідування проводив відносно підозрюваного негласні слідчі дії, і що мала місце така слідча дія як контроль за вчиненням злочину, тобто вина підозрюваного може бути доведена, останній може ухилитись від явки до органу слідства.

Особа підозрюваного характеризується посередньо, оскільки незважаючи не те, що він продовжує навчання (хоча наразі й літні канікули), це не завадило йому збувати зброю та отримувати незаконний прибуток. Характеристика на підозрюваного, яка надана слідчому судді, складена лише на момент навчання у школі. Підозрюваний не одружений, не має утриманців, а те, що він проживає з батьками не свідчить про міцні соціальні зв`язки у місці проживання, оскільки він доросла людина, і його наразі нічого не тримає у батьків, він може зняти квартиру та проживати окремо, тим паче, що має незаконний дохід від продажу зброї, та очевидно має заощадження. Отже, нічого не завадить підозрюваному почати переховуватись від слідства.

Водночас додатково слід врахувати ризик, що в Україні введено воєнний стан, тобто існує об`єктивна неможливість реалізації певних повноважень оперативними працівниками, дізнавачами, слідчими і т.д., тобто ризик переховування збільшується саме в такий період.

Таким чином, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є доведеним.

Що стосується ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то з матеріалів справи слідує, що підозрюваний тривалий час і неодноразово збував зброю, при цьому вартість пістолету коливається від 2000 до 6000 грн. На скріншоту з месенджеру видно, що у наявності є також автоматична зброя, типу «Сайга». Збут зброї та набоїв до неї, боєприпасів приносить пристойний прибуток, а враховуючи, що підозрюваний не працює та не має іншого джерела доходу, є ризик, що він може продовжити протиправну поведінку та вчинити новий злочин у сфері незаконного збуту вогнепальної зброї. Тож, цей ризик також вважаю доведеним.

При обранні виду запобіжного заходу слідчий суддя повинен виходити з того, що такий запобіжний захід має бути достатнім для запобігання всім доведеним ризикам, а також гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Слідчий суддя погоджується із думкою прокурора, що інші запобіжні заходи, окрім тримання під вартою, не зможуть запобігти реалізації вказаних ризиків. Так, застосування навіть більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, не дозволить запобігти ризику повторного вчинення злочину та переховування, з огляду на тяжкість покарання, особу підозрюваного та відсутність реальних (а не абстрактних) соціальних зв`язків, які б утримували ОСОБА_4 від здійснення дій, передбачених п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі вищезазначеного, доходжу висновку про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З урахуванням ступеню тяжкості вчиненого злочину, майнового стану підозрюваного та обставин даного провадження, вважаю можливим визначити заставу у розмірі 110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

В судовому засіданні під час з`ясування майнового стану підозрюваного, останній повідомив, що він не може навіть назвати скільки коштів має, оскільки заощадження у нього лише в доларах США та Євро, тобто в іноземній валюті. Зважаючи на те, що дохід від продажу зброї може бути у великих розмірах, тобто підозрюваний об`єктивно має можливість внести заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів, слідчий суддя вважає, що розмір застави, про який просить прокурор, у разі її внесення, вочевидь не матиме стримуючого впливу і ризик втрати застави не буде запобігати ризикам та не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

ЄСПЛ відзначив, що відповідно до прецедентного права, гарантія, передбачена статтею 5§3 Конвенції покликана забезпечити явку підозрюваного. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб утримати його від втечі.

Отже, з огляду на обставини даного провадження, майновий стан та особу підозрюваного, доходжу висновку про визначення застави у розмірі 110 прожиткових мінімумів, що є достатнім для унеможливлення реалізації ризиків, передбачених п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З урахуванням вищезазначеного, клопотання сторони обвинувачення належить задовольнити повністю.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 197, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Визначити підозрюваному заставу у розмірі 110 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 272 910 (двісті сімдесят дві тисячі дев`ятсот десять) гривень, 00 коп.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_4 , покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 20.08.2022 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_16