Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1640/22
Провадження № 1-кс/553/457/2022
У Х В А Л А
Іменем України

16.06.2022м. Полтава

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В:

15 червня 2022 року до слідчого судді Ленінського районного суду м. Полтави надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна.

З клопотання вбачається, що СВ ВП №2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000683 від 15.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.06.2022 до ЧЧ ВП №2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що в період часу з 20.05.2022 по 13.06.2022 невстановлена особа, вчинила крадіжку товарів в магазині «Посад» який розташований за адресою: м.Харків, вул. Державінська 38, чим завдала матеріальної шкоди магазину «Посад» ЖЄО № 6827 від 14.06.2022.

14.06.2022 року з 17:50 до 18:30 в присутності понятих було проведено огляд місця події, за адресою: м. Харків, вул. Державінська, 38, за участю громадянина громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого у присутності двох понятих у громадянина ОСОБА_4 було виявлено та вилучено: мобільний телефон «ZTE Blade V30 Vita» модель «ZTE 8030» 4GB/128GB у корпусі зеленого кольору з прозорим чохлом IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , які поміщені до сейф-пакету № 7363839.

15.06.2022 слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами речей, а саме: мобільного телефону «ZTE Blade V30 Vita» модель «ZTE 8030» 4GB/128GB у корпусі зеленого кольору з прозорим чохлом IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

Встановлено, що вказане вилучене майно має бути використано для проведення подальших слідчих (розшукових) дій, має значення для подальшого встановлення кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
При цьому, у разі не накладання арешту на вищезазначені предмети, існує ризик приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження майна.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що вилучені предмети є тимчасово вилученим майном, та мають значення речового доказу у кримінальному провадженні, прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

В судове засідання прокурор не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій просив клопотання задовольнити, будь-яких доповнень не має.

Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_4 до суду не з`явився, надав суду заяву в якій просить розглянути клопотання без його участі, за даним клопотанням будь-яких заперечень та доповнень немає.
Приймаючи до уваги, що відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня надходження до суду, судом прийнято рішення про розгляд клопотання за відсутності прокурора та власника тимчасово вилученого майна.
Відповідно до положень ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Слідчий суддя, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження та перевіривши відповідність даного клопотання вимогам ч. 7 ст. 237 КПК України, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядком, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом, знаряддям чи доказом вчинення злочину.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З доданого до клопотання витягу з ЄРДР встановлено, що за фактом даного кримінального провадження 15.06.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000683 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені під час огляду речі відносяться до тимчасово вилученого майна.

Слідчий суддя вбачає, що вилучений предмет є речовим доказом у кримінальному провадженні та може містити в собі докази, які як самі по собі, так і в сукупності з іншими доказами необхідні для проведення досудового розслідування.

Слідчий суддя вважає, що передача вилученого майна на відповідальне зберігання власнику з ознайомленням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України, не забезпечить його належної схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення, інших негативних обставин, які не залежать від волі особи, якій він буде наданий на зберігання.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Керуючись ст. ст. 167, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на мобільний телефон «ZTE Blade V30 Vita» модель «ZTE 8030» 4GB/128GB у корпусі зеленого кольору з прозорим чохлом IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , які поміщені до сейф-пакету № 7363839, який був вилучений під час огляду місця події, за адресою м.Харків, вул. Державінська, 38.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню прокурором.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі в 5-тиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиОСОБА_1