Справа № 296/3748/22
УХВАЛА
Іменем України

26 липня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна накладеного згідно ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 26.04.2022 у справі № 296/1737/22 майна ОСОБА_5 .

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що у провадженні ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 22.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

06.04.2022 року Корольовським районним судом м. Житомира постановлено ухвалу про надання дозволу на проведення обшуку усіх приміщень і сховищ за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

08.04.2022 року проведено обшук під час якого вилучено: мобільний телефон «Nokia» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператора «Київстар»: НОМЕР_3 ; мисливську вогнепальну рушницю із заводським номером НОМЕР_4 без маркування та набої 16 калібру в кількості 10 штук в чохлі, які запаковано до поліетиленового пакету сірого кольору; наказ ДП «Укроборонсервіс» №265-к/к від 08.11.2019 на 1 арк.; копію додаткової угоди до Договору №Д29-5.1/296 від 31.12.2021 на 1 арк.

26.04.2022 року винесено постанову про накладення арешту на зазначене майно.

У клопотанні адвокат зазначає, що при вирішенні питання про накладення арешту на майно, не встановлювались дані ( докази), які б підтверджували, що саме вилучені речі були знаряддям вчинення злочину, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин що встановлюються під час кримінального провадження. Тому просить задовольнити клопотання та скасувати арешт.

Адвокат в судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ньому.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, просив відмовити у його задоволенні.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 22.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

06.04.2022 року Корольовським районним судом м. Житомира постановлено ухвалу про надання дозволу на проведення обшуку усіх приміщень і сховищ за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою слідчого судді Корольоського районного суду м. Житомира від 26.04.2022 року накладено арешт на мобільний телефон «Nokia» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператора «Київстар»: НОМЕР_3 ; мисливську вогнепальну рушницю із заводським номером НОМЕР_4 без маркування та набої 16 калібру в кількості 10 штук в чохлі, які запаковано до поліетиленового пакету сірого кольору; наказ ДП «Укроборонсервіс» №265-к/к від 08.11.2019 на 1 арк.; копію додаткової угоди до Договору №Д29-5.1/296 від 31.12.2021 на 1 арк., які 08.04.2022 були вилучені в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч.3 ст.28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N31107/96, п.58, ECHR 1999-II).

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, органом досудового розслідування не надано доказів того, що вилучене майно має значення у кримінальному провадженні та не відпала необхідність у застосуванні запобіжного заходу та що вказане майно визнано речовим доказом, тому слідчий судді вважає за можливе зняти арешт з майна, а саме: мобільного телефону «Nokia» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператора «Київстар»: НОМЕР_3 .

Разом з цим, суд відмовляє у задоволенні клопотання про скасування арешту з мисливської вогнепальної рушниці із заводським номером НОМЕР_4 без маркування та набої 16 калібру в кількості 10 штук в чохлі, які запаковано до поліетиленового пакету сірого кольору; наказу ДП «Укроборонсервіс» №265-к/к від 08.11.2019 на 1 арк.; копії додаткової угоди до Договору №Д29-5.1/296 від 31.12.2021 на 1 арк., оскільки в матеріалах клопотання відсутні докази, що вказане майно належить ОСОБА_5 . Вказана обставина також не була доведена адвокатом під час розгляду клопотання в суді.

Таким чином клопотання про скасування арешту майна підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт накладений ухвалою Корольовським районним судом м. Житомира по справі 296/1737/22 від 26.04.2022, майна ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «NOKIA» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператора «Київстар»: НОМЕР_3 , які запаковано до паперового конверту НПУ ГСУ.

В задоволенні решти клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1