Справа №463/5200/22
Провадження №1-кс/463/3869/22
УХВАЛА

21 липня 2022 р. Личаківський районний суд м. Львова

Cлідчий суддя ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засідання клопотання адвоката ОСОБА_3 представника власника арештованого майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000050 від 16.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -
встановив:
адвокат ОСОБА_3 представник власника арештованого майна ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 20.06.2022 (справа 1кс/463/3053/22), в межах кримінального провадження № 0000050 від 16.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.
Клопотання мотивує тим, що станом на теперішній час необхідність у накладенні арешту на грошові кошти ОСОБА_4 в межах кримінального провадження №0000050 від 16.06.2022 відпала, оскільки органом досудового розслідування здобуто достатньо відомостей про те, що в діях ОСОБА_4 в даному випадку відсутній склад будь - якого кримінального правопорушення.
Заявник, слідчий та прокурор у судове засідання не прибули, від прокурора у судове засідання надійшло заперечення на клопотання про скасування арешту майна з тих підстав, що арештовані кошти у сумі 19500 грн. є речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки такі були предметом вчиненого кримінального правопорушення, а відтак їх індивідуальні характеристики мають значення як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Наведене зумовлює необхідність у збереженні грошових коштів у такому стані, який був на час їх вилучення. На даний час досудове розслідування триває, а відтак скасування арешту на вказані грошові кошти унеможливить їх дослідження, у тому числі і шляхом проведення судових експертиз. Розгляд зазначеного питання прокурор просить проводити без його участі.
Вивчивши матеріали клопотання, заперечення на клопотання, оглянувши матеріали справа справи 1кс/463/3053/21, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Аналіз вищевказаного положення КПК України свідчить про те, що підставою для скасування арешту майна є необгрутованість його накладення або відсутність подальшої необхідності в його застосуванні.
Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК України, питання про речові докази вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження.
Слідчим суддею встановлено, що слідчими Першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000050 від 16.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.
В ході проведення досудового розслідування 17.06.2022 старшим слідчим першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Львові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_5 , проведено огляд на ділянці автомобільної дороги на вулиці Винниця у м. Львові, що знаходиться перед в`їздом під залізничний міст із сторони вул. Омеляна Ковча, в результаті якого виявлено та вилучено грошові кошти у розмірі 19500 гривень, які знаходилися на землі та з клопотанням про накладення арешту на які звернувся слідчий. Під час проведення огляду, оперуповноважений Львівського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_4 , який був присутній під час вказаної слідчої дії повідомив, що вказані грошові кошти належать йому і що вони випали із його сумки, однак за яких обставин повідомити відмовився, також вказав, що перебуває в даному місці по оперативному завданні.
Постановою слідчого від 17.06.2022 вказані грошові кошти визнано речовими доказами.
Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 20.06.2022 (справа 1кс/463/3053/22) накладено арешт на такі грошові кошти у розмірі 19500 гривень, зокрема купюри номіналом по 500 грн. з переліченими у клопотанні слідчого номерами.
Слідчим суддею враховується, що вказані грошові кошти визнані речовими доказами оскільки такі були предметом вчиненого кримінального правопорушення, а відтак їх індивідуальні характеристики мають значення як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Наведене зумовлює необхідність у збереженні грошових коштів у такому стані, який був на час їх вилучення.
Крім того, слідчим суддею встановлено, що у даному кримінальному провадженні ще проводяться слідчі дії.
Беручи до уваги вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість та безпідставність заявленого клопотання, оскільки заявником не доведено відсутності подальшої необхідності у застосуванні арешту майна. Судом враховано той факт, що таке майно є речовим доказом у справі, доля якого може бути вирішено у відповідності до ч.9 ст.100 КПК України при закінченні кримінального провадження.
Керуючись ст.174 КПК України, -
постановив:
в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 представника власника арештованого майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000050 від 16.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України відмовити.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1