Справа №:755/8850/22
Провадження №: 1-кс/755/1713/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" вересня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника відділення слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києві ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження № 0002792 від 13.09.2022 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, офіційно непрацевлаштованого, неодруженого, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Дніпровського управління поліції головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 .

Клопотання вмотивовано тим, що в невстановлений досудовим розслідуванням час у ОСОБА_4 виник умисел на незаконне придбання та зберігання без мети збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу, у великих розмірах.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання без мети збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, ОСОБА_4 у невстановлену досудовим розслідуванням дату, але не пізніше 13.09.2022 р., отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс, тим самим незаконно придбав без мети збуту речовину рослинного походження зеленого кольору канабіс, загальною масою 744,19 г. у великих розмірах та почав її зберігати без мети збуту: частину - за адресою проживання та частину - при собі.
Так, 13 вересня 2022 року ОСОБА_4 перебував за адресою: АДРЕСА_2 , незаконно зберігаючи при собі, без мети збуту, особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс, загальною масою 448,23 г.

В подальшому, 13 вересня 2022 року о 09 годині 30 хвилин за адресою: м. Київ, вул. Бойченка, 8, працівниками поліції був затриманий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час проведення особистого обшуку в період часу з 11 години 02 хвилин до 11 години 36 хвилин було виявлено та вилучено: два поліетиленові пакети, в яких знаходився особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс, загальною масою 448,23 гр., які ОСОБА_4 незаконно зберігав при собі без мети збуту.
Окрім того, в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: сім поліетиленових пакетів, в яких знаходився особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс, загальною масою 293,96 г., які ОСОБА_4 незаконно зберігав за адресою проживання для подальшого особистого вживання, без мети збуту.
Отже, ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав при собі та за адресою свого проживання наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс у великих розмірах, загальною масою 744,19 г.
Мотивуючи клопотання щодо застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речові докази; здійснювати незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, з огляду на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти застосування запобіжного заходу не заперечував. При цьому, підозрюваний визнав свою причетність до вчинення правопорушення.
Заслухавши думку прокурора та підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002792, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.09.2022 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

13 вересня 2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
14 вересня 2022 року ОСОБА_4 звільнений з Київського ізолятора тимчасового тримання при ГУНП у м. Києві.
14 вересня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

В силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом обшуку, висновком проведеної експертизи, тощо.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України, належить до категорії нетяжких злочинів.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

На час розгляду клопотання підозрюваний непрацевлаштований, неодружений, має постійне місце проживання, що співпадає із місцем його реєстрації, не має стійких соціальних зв`язків, є раніше не судимим.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності та ризик знищення чи спотворення речових доказів, оскільки, на думку органу досудового розслідування, на цій стадії розслідування ймовірно виявлені не всі місця, де особа може зберігати наркотичні засоби.

Тому слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є необхідним і достатнім для запобігання вказаним ризикам.

Водночас слідчий суддя вважає недоведеними заявлені органом досудового розслідування ризик здійснення незаконного впливу на свідків, ризик вчинення іншого правопорушення, та перешкождання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки слідчому судді не надано відомостей щодо наявності у підозрюваного судимостей, що могло б свідчити про схильність підозрюваного до вчинення правопорушень та задоволення власних потреб у незаконний спосіб, а також спроби чинити тиск на свідків, враховуючи, що слідчому судді не надано доказів того, що у кримінальному провадженні взагалі наявні свідки. При цьому, ризик перешкоджання досудовому розслідуванню іншим чином взагалі не розкрито. Враховуючи таке, зазначені ризики не обґрунтовані та фактично зводиться до безпідставних припущень органу досудового розслідування.

З огляду на наведене, слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки та встановленому ризику у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, що забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому в період часу з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також необхідності прибути до укриття чи бомбосховища.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, у якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити до 13 листопада 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6