Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/585/22

Номер провадження: 1-кс/511/380/22

24.05.2022 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

потерпілих : ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, відеоконферанційно клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця с. Петичени, Каларашського району, Молдова, громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч.І ст. 115, ст.128 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
23 травня 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що у провадженні СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000121 від 27.03.2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого, ч. 2 ст. 15 ч.І ст. 115, ст.128 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 27.03.2022 року ОСОБА_5 перебував по місцю свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де біля 09:20 годин між ним та його сином ОСОБА_8 , розпочалася сварка через зловживання алкоголем ОСОБА_5 , внаслідок чого у останнього виник умисел на умисне вбивство ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на навмисне позбавлення життя свого сина ОСОБА_8 , в той же день, близько 09:40 год. ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, діючи умисно та цілеспрямовано, взяв до рук гладко ствольну одноствольну мисливську рушницю, яка знаходилась в приміщенні літньої кухні та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання смерті ОСОБА_8 зайшов до будинку АДРЕСА_1 та покликав сина, щоб здійснити у нього постріл. В цей же час, в кімнаті разом з ОСОБА_8 знаходився ОСОБА_9 , який почувши оклик ОСОБА_5 почав виходити із кімнати, при цьому відкрив праву половину двостулкових дверей. ОСОБА_5 , розуміючи, що із кімнати виходить ОСОБА_8 , з метою вбивства останнього, здійснив один прямий постріл, однак заплановане вбивство не зміг довести до кінця, оскільки ОСОБА_8 за мить до пострілу побачив через спину сина ОСОБА_9 батька ОСОБА_5 з рушницею і впав зі своїм сином на підлогу. В результаті протиправних дій ОСОБА_10 спричинив ОСОБА_8 легкі тілесні ушкодження у виді садна на верхньому повіку лівого ока та ОСОБА_9 тілесні ушкодження у виді рваних ран обох повік.

Під час проведення першочергових слідчо - розшукових дій 27.03.2022 року о 15:00 год. у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115,ст. 128 КК України.

28.03.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 , ст. 128 КК України

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 1 ст. 115, ст. 128 КК України, підтверджується матеріалами кримінального провадження.

Також, перебуваючи на волі ОСОБА_5 , підозрюючись у вчиненні злочину, за яке передбачено позбавлення волі на строк до 15 років , з метою уникнення кримінальної відповідальності, може почати впливати на свідків та потерпілих, оскільки в одному будинку, знищити спотворити або сховати речі, що мають значення для кримінального провадження.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжних заходів у вигляді застави, домашнього арешту, особистої поруки або особистого зобов`язання не зможе запобігти жодному із вищевказаних ризиків, оскільки при обранні будь-якого з них, підозрюваний може почати переховуватись від органу досудового розслідування, знищити спотворити або сховати речі, що мають значення для кримінального провадження, впливати на свідків та потерпілих, а також вчинити новий злочин.

Позиція учасників розгляду клопотання.
Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання , просили задовольнити клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби.

Потерпілі просили задовольнити клопотання захисника , а в задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000121 від 27.03.2022 року , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч.1 ст. 115, ст. 128 КК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим та прокурором доведено, що наразі наявні докази, які об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_5 з вчиненням злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

Крім того, дослідженні матеріали клопотання свідчать про те, що дійсно, наразі існують ризики, які передбачені диспозицією статті 170 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від покарання, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення; може знищити, сховати, спотворити речі, які мають важливе значення для встановлення істини по даному кримінальному провадженню.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, а також те, що останній підозрюється у вчинення особливо тяжкого злочину , слідчий суддя вважає, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою та застава.

Слідчий суддя врахував практику Європейського суду з прав людини щодо наявності ризиків, який неодноразово зазначав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення ЄСПЛ за скаргою №26772/95 від 06.04.2000 року по справі «Лабіта проти Італії», пп. 162-165).

На виконання положень частини четвертої статті 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що наразі становить 198 480 гривень, та покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Норми права, які застосував слідчий суддя при розгляді клопотання.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, с уд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: н аявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пункт четвертий частини другої статті 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років роки.

Частина четверта статті 183 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від восьмидесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини 2 статті 197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого задовольнити . В задоволенні клопотання захисника відмовити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування тобто з 23.05.2022 року до 27 червня 2022 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2022 року) в сумі 198 480 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1