Справа № 274/3498/22 Провадження № 1-кс/0274/856/22
УХВАЛА
26.07.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В :
Слідча звернулася до суду з указаним клопотанням, у якому просить накласти арешт із забороною користування та розпорядження на зазначене в клопотанні майно а саме: навелосипед «Україна» виробництва ХВЗ синього кольору, який належить ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідча вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 20.07.2022 близько 13 год. ОСОБА_6 , перебуваючи на території дитячого майданчика, що по вул.О.Бурди в смт.Ружин Бердичівського району Житомирської області, під час дії військового стану, відкрито викрав велосипед "Україна", який належить ОСОБА_5 , чим спричинив останньому матеріального збитку на суму 2000 грн.
У ході проведення слідчої дії, а саме огляду місця події, проведеного 21.07.2022 по АДРЕСА_1 у ОСОБА_7 поблизу входу до ПП «Вінтехпостач» вилучено велосипед «Україна» виробництва Харківського велосипедного заводу (ХВЗ). Присутній при огляді ОСОБА_7 пояснив, що вище вказаний велосипед він придбав за особисті гроші в сумі 200 грн. у гр. ОСОБА_8 .
Вказаний велосипед в ході проведення огляду місця події вилучено до Бердичівського РВП ГУ НП в Житомирській області для проведення всіх відповідних слідчих дій та судових експертиз.
Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 показав, що 20.07.2022 близько 13 год. він перебував на території дитячого майданчику, що по вул. О. Бурди в смт. Ружин Бердичівського району Житомирської області, де сидів на лавці. Свій велосипед «Україна» виробництва ХЗВ він поставив за спинкою лавки. Під час перебування на майданчику до нього підійшов раніше відомий йому ОСОБА_6 , який після розмови з ним взяв до рук велосипед та поїхав ним у невідомому напрямку, таким чином відкрито викрав його майно, вартістю 2000 грн.
21.07.2022 року з потерпілим ОСОБА_5 проведення упізання речей в ході якого серед пред`явлених йому 4 - велосипедів впізнав під №2 свій велосипед «Україна» виробництва ХВЗ синього кольору.
Водночас, відповідно до ст. 168 КПК України, вилучений в ході огляду місця події велосипед «Україна» виробництва ХВЗ синього кольору має значення для кримінального провадження та є тимчасово вилученим майном.
21.07.2022 вилучене визнано речовим доказом та долучено до матеріалів кримінального провадження.
Зважаючи на викладене та беручи до уваги необхідність, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження, а метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення можливого цивільного позову у кримінальному провадженні, слідча просить задовольнити клопотання.
ІІ. Процедура та позиція учасників справи
В судове засідання учасники провадження не з`явилися. Слідча просила розглянути клопотання за її відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_5 повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився.
На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.
ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Судом досліджено матеріали, долучені до клопотання: витяг з ЄРДР сформований станом на 21.07.2022, копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 21.07.2022, копію протоколу огляду місця події від 21.07.2022, копію протоколу допиту потерпілого від 21.07.2022, копію протоколу допиту свідка від 21.07.2022, копію протоколу пред`явлення речей для впізнання від 21.07.2022, копію постанови про визнання речовим доказом та приєднання до матеріалів кримінального провадження від 21.07.2022.
Проаналізувавши клопотання про арешт майна та додатки до нього, суд приходить до висновку, що слідчим у даній справі доведена необхідність накладення арешту у виді тимчасового позбавлення прав на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення його збереження як речових доказів у даному кримінальному провадженні, з метою запобігання їх можливої передачі, відчуження, або знищення, та потреби досудового розслідування виправдовують застосування арешту на це майно.
Вказана форма арешту майна не є надмірно обтяжливою для його власника - є розумною та співмірною обставинам можливого кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.
Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для особи, якої він стосується, не вбачається.
Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.
З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, є безпосереднім об`єктом кримінально-протиправних дій, існують достатні підстави вважати, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.
Керуючись ст. ст. 170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Накласти арешт на майно, а саме: велосипед «Україна» виробництва ХВЗ синього кольору, який належить ОСОБА_5 .
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором, оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА