Справа № 308/5155/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 липня 2022 року м. Ужгород
Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб з числа Західного регіону, в число якого входять Закарпатська та Львівська області, за попередньою домовленістю, з метою матеріального збагачення зорганізувались для здійснення незаконного позбавлення волі громадян, які проживають на території Закарпатської області.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що працівники центру реінтеграції та адаптації «РІАДА», які працюють під патронатом Львівської філії громадської спілки "МІЖНАРОДНА АНТИНАРКОТИЧНА АСОЦІАЦІЯ" вчиняють протиправні діяння у вигляді позбавлення волі осіб в місці, де вони взагалі не бажають перебувати, або поміщенні їх в місце, яке вони не мають змоги вільно залишити, хоча бажають цього, тобто вчиняють злочин, передбачений ст. 146 КК України.
30 червня 2022 року, на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого вилучено слідчим наступні речі, предмети та документи: ухвалу Львівського адміністративного суду від 22.12.2021р., на 12 арк.; акт обстеження приміщення с. Дробин, на 3 арк.; акт прийому-передачі майна ОСОБА_7 , на 1 арк.; договір оренди житла в АДРЕСА_3 , на 4 арк.; наказ про прийняття та роботу ОСОБА_8 , на 1 арк.; трудовий договір з ОСОБА_8 , на 1 арк.; особову картку ОСОБА_8 , на 1 шт.; аркуш A4 з таблицею та записами, на 2 арк.; записник синього кольору із рукописними записами; записник зеленого кольору із рукописними записами; електронний носій інформації «Трансент», сірого кольору; вогнепальну зброяю «Typhoon F 12 Sport»; дозвіл на право користування вказаною зброєю № НОМЕР_1 .
Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначає, що на даний час, у органа досудового розслідування є підстави вважати, що всі вилучені предмети, речі та документи містять ознаки речового доказу, як визначено ч. 1 ст. 98 КПК України, будуть використані як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, у зв`язку з чим 30.06.2022, постановою слідчого визнані як речові докази у зазначеному кримінальному провадженні, а тому, з метою збереження їх, як речових доказів, слідчий у клопотанні просить накласти на них арешт.
19.07.2022 року через канцелярію суду, від представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 надійшли письмові заперечення на клопотання слідчого про арешт майна. Доводи заперечень зводяться до того, що вилучене в ході проведення обшуку майно відноситься до тимчасово вилученого майна, так як в ухвалі слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку не були вказані саме ці речі та документі, саме з цими ідентифікуючими ознаками. Разом з цим, слідчим, при зверненні до слідчого судді з клопотанням про арешт майна були пропущені строки визначені абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, відповідно до якого, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Також вказує, що ні клопотання про арешт майна, ані долучені до нього докази не містять жодної інформації про те, що вилучені вогнепальна зброя «Tyohoon F12 Sport» та дозвіл на право користування вказаною зброєю № НОМЕР_1 , можуть бути об`єктом злочинних дій, використовувалась як засіб вчинення злочину, а також містять відомості, які доказують (підтверджують) обставини, що досліджують в рамках даного кримінального провадження.
З урахуванням наведеного адвокат ОСОБА_5 просить відмовити у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив таке задовольнити з підстав наведених у ньому.
Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.
Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого, просив відмовити з підстав наведених у поданих до суду письмових запереченнях від 19.07.2022 року.
Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
За даними протоколу обшуку від 30.06.2022 року проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , було вилучено наступні речі, предмети та документи: ухвалу Львівського адміністративного суду від 22.12.2021р., на 12 арк.; акт обстеження приміщення с. Дробин, на 3 арк.; акт прийому-передачі майна ОСОБА_7 , на 1 арк.; договір оренди житла в АДРЕСА_3 , на 4 арк.; наказ про прийняття та роботу ОСОБА_8 , на 1 арк.; трудовий договір з ОСОБА_8 , на 1 арк.; особову картку ОСОБА_8 , на 1 шт.; аркуш A4 з таблицею та записами, на 2 арк.; записник синього кольору із рукописними записами; записник зеленого кольору із рукописними записами; електронний носій інформації «Трансент», сірого кольору; вогнепальну зброяю «Typhoon F 12 Sport»; дозвіл на право користування вказаною зброєю № НОМЕР_1 .
Постановою старшого слідчого в ОВС 2-го відділення СВ Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_9 від 30.06.2022 року, вилучені речі визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Також слідчим, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Слідчим у клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак, за наведених вище обставин, слідчий суддя при розгляді даного клопотання вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.
Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення судових експертиз, а також встановленню істини у справі, що очевидно переважає над неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.
Щодо тверджень адвоката ОСОБА_5 про пропуск слідчим строку звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, яке було вилучене в ході проведення обшуку, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Згідно з ч. 1 ст. 116 КПК України строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту.
Як видно з матеріалів судової справи, що дане клопотання про арешт майна за № 58/6/2240 було здане на пошту в конверті разом з іншими клопотаннями за № 58/6/2241, 58/6/2242, 58/6/2243, 58/6/2244, на наступний день після його вилучення, а саме 01.07.2022 року, про що свідчить відповідна відмітка на конверті, копія якого долучена до клопотання, тобто, у строк, передбачений абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим, відповідні доводи адвоката ОСОБА_5 є безпідставні.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладен вище , слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на вилучені в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , наступні речі, предмети та документи:
- ухвалу Львівського адміністративного суду від 22.12.2021р., на 12 арк.;
- акт обстеження приміщення с. Дробин, на 3 арк.;
- акт прийому-передачі майна ОСОБА_7 , на 1 арк.;
- договір оренди житла в АДРЕСА_3 , на 4 арк.;
- наказ про прийняття та роботу ОСОБА_8 , на 1 арк.;
- трудовий договір з ОСОБА_8 , на 1 арк.;
- особова картку ОСОБА_8 , на 1 шт.;
- аркуш A4 з таблицею та записами, на 2 арк.;
- записник синього кольору із рукописними записами;
- записник зеленого кольору із рукописними записами;
- електронний носій інформації «Трансент», сірого кольору;
- вогнепальну зброя «Typhoon F 12 Sport»;
- дозвіл на право користування вказаною зброєю № НОМЕР_1 .
Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 21.07.2022 року о 10 год. 15 хв.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1