У Х В А Л А
про призначення справи до судового розгляду
та про зміну запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час доби

14 жовтня 2022 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

потерпілих: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001219 від 19.08.2022, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червона Слобода Черкаського району Черкаської області, українця, громадянина України, з незакінченою вищою освітою, непрацюючого, неодруженого, утриманців у розумінні закону не маючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ; раніше не судимого;

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 3 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває вказане кримінальне провадження.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від 12 жовтня 2022 року за цим провадженням було призначено підготовче судове засідання на 14 жовтня 2022 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_5 , а також потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 висловили думку про можливість призначення справи до розгляду.

Потерпілий ОСОБА_9 у підготовче судове засідання не з`явився, подав до канцелярії суду письмову заяву, у якій просив суд провести підготовчий розгляд справи у його відсутності.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду, виходячи з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Черкаському районному суду Черкаської області. При проведенні підготовчих дій підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, судом не встановлено, перешкоди для призначення провадження до судового розгляду відсутні, підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, немає. Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468 - 475 КПК України до суду не надходило. Обвинувальний акт за формою і змістом відповідає вимогам статті 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, не виявлено. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору не вбачається. Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено. Будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, у підготовчому судовому засіданні не заявлено.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість призначення судового розгляду по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 27 КПК України, з урахуванням думки сторін кримінального провадження, суд вважає, що дане кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання, а тому повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Водночас, у підготовчому судовому засіданні прокурор відповідно до ст. 331 КПК України заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування вказаного клопотання прокурор зазначила, що на даний час продовжують існувати ризики, які враховувалися судом при обранні запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 і підстави для його зміни відсутні. Зокрема, прокурор вказала, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може незаконно впливати на недопитаних у судовому засіданні свідків, потерпілих та судових експертів; перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, оскільки активно ділиться інформацією, яка містить таємницю досудового розслідування, у соціальних мережах; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, так як має конфлікт із працівниками ПАТ «Черкасиобленерго» через самовільне підключення до електромережі, а також через борги за користування електроенергією. При цьому, просила врахувати, що обвинувачений є неодруженим, непрацюючим та не має утриманців у розумінні закону.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заперечили проти клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з тих підстав, що реальні ризики вчинення обвинуваченим дій, які зазначає прокурор, не доведені. При цьому, захисник наголосив на тому, що його підзахисний впливу на свідків і потерпілих не здійснював, на виклики слідчого та суду щодо вирішення клопотання прокурора про обрання щодо нього міри запобіжного заходу з`являвся вчасно, умов обраного запобіжного заходу не порушував. Крім того, захисник просив врахувати, що ОСОБА_5 проживає у фактичних шлюбних відносинах; має господарство, яке вимагає відповідного догляду, що не може бути повноцінним при цілодобовому домашньому арешті; а також позбавлений можливості працевлаштуватися, займатися тимчасовими підробітками та отримувати дохід. З огляду на вищевикладене, вважав за доцільне відмовити у клопотанні прокурора та змінити обвинуваченому запобіжний захід на більш м`який домашній арешт у нічний час доби, у період з 23-ої години до 06-години ранку наступного дня.

Потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у судовому засіданні підтримали клопотання прокурора.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, вважає необхідним зазначити наступне:

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу, крім ризиків, визначених у статті 177 КПК України, суд зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, зазначені у статті 178 КПК України.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначено у частині другій ст. 181 КПК України та розширеному тлумаченню він не підлягає.

Так, за приписами частини першої, другої та шостої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Судом установлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_5 закінчується 19 жовтня 2022 року.

Разом із цим, завершити судове провадження до спливу строку дії даного запобіжного заходу не можливо.

Суд погоджується з висновком прокурора про існування обґрунтованої підозри щодо можливого вчинення саме цією особою інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) від 21 квітня 2011 року, п. 175; яке вказує на те, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

До обґрунтувань, які згідно з практикою Суду вважаються «відповідними» та «достатніми» доводами (окрім наявності обґрунтованої підозри), належать такі підстави, як небезпека переховування від слідства, ризик чинення тиску на свідків або фальсифікації доказів, ризик змови, ризик повторного вчинення злочину, ризик спричинення порушення громадського порядку, а також необхідність захисту затриманого. Суд застосовує ті самі критерії, оцінюючи розумність усього періоду позбавлення свободи, незалежно від місця, де утримувався заявник (в ізоляторі тимчасового тримання або вдома під домашнім арештом (рішення у справі «Корбан проти України» (заява № 26744/16) від 04 липня 2019 року, п.п. 155, 157).

Вирішуючи клопотання прокурора, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, та зважає на те, що ОСОБА_5 обвинувачується, зокрема, у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини, позбавленням волі на строк від двох до п`яти років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінальних правопорушень, їх підвищена суспільна небезпечність, дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, здійснювати психічний або фізичний вплив на свідків та потерпілих, які на сьогодні не допитані судом.

Крім того, суд вважає наявним ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, так як він має конфлікт із працівниками ПАТ «Черкасиобленерго».

У рішенні у справі "Ілійков проти Болгарії" (заява № 33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Доводи прокурора про те, що ОСОБА_5 має можливість перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, оскільки активно ділиться інформацією, яка містить таємницю досудового розслідування, у соціальних мережах, не доведені належними та допустимими доказами.

Водночас, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені обвинуваченим інкримінованих кримінальних правопорушень та продовження існування ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, дають підстави суду для продовження строку дії запобіжного заходу щодо нього.

Разом з тим, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, суд зважає на те, що обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на цілодобову домашньому арешті, позбавлений можливості працевлаштуватися та отримувати засоби до існування. При цьому, суд враховує, що обвинувачений є раніше не судимим; на виклики слідчого та суду щодо вирішення клопотання прокурора про обрання щодо нього міри запобіжного заходу з`являвся вчасно; умов обраного запобіжного заходу не порушував; проживає у сільській місцевості, а тому потребує відлучення з місця проживання для повноцінного ведення домашнього господарства; зі слів сторони захисту, протягом останніх 5 років перебуває у фактичних шлюбних відносинах із жінкою, яка має дитину від попереднього шлюбу, бере участь в утриманні та вихованні останньої, а, відтак, має міцні соціальні зв`язки. Також, суд зважає на те, що ОСОБА_5 за першим же викликом суду, здійсненим у телефонному режимі, прибув у дане судове засідання.

Відтак, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту щодо обвинуваченого ОСОБА_5 підлягає до часткового задоволення та вважає необхідним змінити ОСОБА_5 міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час доби, оскільки вказаний запобіжний захід є таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.

За змістом частини шостої статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до частин першої, другої та шостої статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду; досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі; досудова доповідь долучається до матеріалів кримінального провадження.

Згідно з частиною п`ятою статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність випадків, передбачених частиною четвертою статті 314-1 КПК України, за яких досудова доповідь не складається, суд вважає необхідним доручити представнику персоналу органу пробації Черкаського районного відділу № 1 філії ДУ «Центр пробації» в Черкаській області скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого.

З`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, а також питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, розглянувши клопотання учасників судового провадження, вчинивши всі дії, необхідні для підготовки до судового розгляду, суд завершує підготовку до судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 181, 194, 196, 314-316, 331 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296, ч. 3 ст. 296 КК України, та провести його одноособово у відкритому судовому засіданні у приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області у залі судових засідань о 12 годині 10 хвилин 19 жовтня 2022 року.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час доби.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- не залишати житло за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. ранку наступного дня, на період дії ухвали, а саме до 13 грудня 2022 року, включно, без дозволу суду;

- з`являтися на виклики до Черкаського районного суду Черкаської області за першою вимогою у встановлений ним час;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні за винятком їх участі в суді.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження, направити начальнику Черкаського районного відділу поліції ГУНП України в Черкаській області - для виконання, а також прокурору для контролю.

Строк дії ухвали складає шістдесят днів з дня її проголошення та до 13 грудня 2022 року, включно.

Доручити представнику персоналу органу пробації Черкаського районного відділу № 1 філії ДУ «Центр пробації» в Черкаській області у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 72-1 КПК України скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 та надіслати вказану доповідь до суду.

Визначити десятиденний строк для виконання ухвали суду щодо подання досудової доповіді.

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді; участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді. Обвинувачений зобов`язаний надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (частина четверта ст. 9 Закону України « Про пробацію», пункт 4 частини сьомої ст. 42 КПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1