Справа № 199/5743/22
УХВАЛА

02.09.2022 м. Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про призначення в рамках кримінального провадження №0000617 від 15.08.2022 судової-психіатричної експертизи щодо ОСОБА_3 ,

за участі сторін кримінального провадження:

захисника ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

-31 серпня 2022 року захисник підозрюваного ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про призначення у кримінальному провадженні №0000617 від 15.08.2022 судово-психіатричну експертизу щодо ОСОБА_3 , проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бакаріуса». На розгляд експерта поставити наступні питання:

-Чи наявні у ОСОБА_3 будь-які психічні розлади (посттравматичний синдром, тривожний розлад, депресія тощо), які є наслідком його участі як військовослужбовця Збройних сил України у бойових діях?

-Якщо відповідні психічні розлади наявні, то які саме? Яким чином такі розлади впливають на поведінку особи, її реакцію та світосприйняття?

-Чи могли слова представника патрульної поліції щодо дезертирства, які почув ОСОБА_3 , негативно вплинути на ОСОБА_3 з урахуванням його морально-психологічного стану? Якщо так, то чи викликана така реакція його захворюванням?

-Чи міг ОСОБА_3 у вказаній ситуації перебувати у стані тимчасової неосудності або тимчасової обмеженої осудності з урахуванням його морально-психологічного стану?

Клопотання мотивує тим, що згідно з матеріалами кримінального провадження ОСОБА_3 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 Кримінального кодексу України.

На думку захисника, у межах кримінального провадження можуть існувати обставини, які виключають суб`єктивну сторону складу кримінального правопорушення.

Так, ОСОБА_3 є офіцером Збройних Сил України та у день його затримання щойно повернувся із зони бойових дій. Відеозапис нагрудної камери свідчить (час на відеозаписі - 12:24:23), що до моменту виникнення конфлікту представник правоохоронного органу (з оголеною головою та татуюванням на руці) неввічливо спілкується з дружиною підозрюваного, вживаючи в її адресу слова «...а шо не видно? А у него на лбу написано «не дезертир»?...» - тим самим створюючи провокацію по відношенню до ОСОБА_3 як військовослужбовця та офіцера, який щойно повернувся із зони бойових дій, а також як чоловіка, який звик завжди ставати на захист своєї дружини. Фактично патрульні поліцейські створили ситуацію, у якій образили ОСОБА_3 як чоловіка, який щойно повернувся із зони бойових дій, необґрунтованою підозрою у його дезертирстві. Саме після цієї образи патрульного поліцейського виник конфлікт, ОСОБА_3 опинився у стані сильного душевного хвилювання та у підсумку був затриманий. На думку захисника, вказана поведінка патрульного поліцейського, виражена у необґрунтованому припущенні щодо дезертирства, була причиною негативної реакції зі сторони ОСОБА_3 . При цьому, існують підстави вважати, що ОСОБА_3 внаслідок його перебування у зоні бойових дій має психічні захворювання, які негативно впливають на його світосприйняття та змінюють відповідні реакції.

Наприклад, згідно з кодом «F43.1 Посттравматичний стресовий розлад» Розділу «Невротичні, пов`язані зі стресом та соматоформні розлади (F40-F48)» Міжнародної статистичної класифікації хвороб і проблем, пов`язаних зі здоров`ям (МКХ-10) проявляється як уповільнена або затяжна реакція на стресову подію або ситуацію (коротко- або довготривала), яка має надзвичайно жахливий або катастрофічний характер, що може викликати всеохоплюючий страх майже у будь-кого. Фактори, які послаблюють захисні властивості, такі як індивідуальні риси (наприклад, людина, яка страждає нав`язливим станом, або слабка людина) або захворювання нервової системи в анамнезі, можуть знизити поріг для розвитку синдрому та ускладнити його протікання, але вони не можуть пояснити його виникнення. Типовим для посттравматичного шоку є повторне переживання травми у нав`язливих спогадах (флешбеки), сни або нічні кошмари, які виникають на фоні відчуття оніміння та емоційної загальмованості, відсторонення від інших людей, несприйнятливості до оточуючих факторів, ангедонії, та уникнення діяльності та ситуацій, що нагадують про травму. Зазвичай, присутній стан автономного надмірного збудження з надмірною настороженістю, посиленою реакцією здригання та безсонням. Як правило, описані вище ознаки та симптоми супроводжуються тривогою та депресією, та також часто присутні думки про самогубство. Початок настає після травми з латентним періодом, який може варіюватися від декількох тижнів до місяців. Протікання може бути різним, але у більшості випадків врешті-решт настає одужання. У деяких випадках такий стан може перейти у хронічну стадію та тривати багато років, з подальшим переходом до стійкої зміни особистості (F62.0). При цьому, на думку доцентки кафедри психосоматичної медицини і психотерапії Національного медичного університету ім. Богомольця Ірина Коваль, посттравматичний стресовий розлад після бойових дій на Донбасі в Україні має катастрофічні, але поки що не такі помітні наслідки і ця думка була надана нею ще у 2016 році, тобто коли інтенсивність боїв була значно нижчою.

Відповідно до положень Розділу «Невротичні, пов`язані зі стресом та соматоформні розлади (F40-F48)» МКХ-10 існує безліч варіантів можливих захворювань, пов`язаних із тривогою, депресією, які супроводжують посттравматичний стресовий розлад, які супроводжуються знервованістю, розладами адаптації, що можуть бути у ОСОБА_3 внаслідок його участі у бойових діях.

Відповідно, та чи інша його реакція, яка призвела до існування цього кримінального провадження, могла бути наслідком його психічного захворювання. У свою чергу, реакція особи при наявності психічного захворювання може свідчити про його неосудність або обмежену осудність в певному моменті. Відтак, оскільки ніхто, окрім судового експерта, не може встановити подібну інформацію, то у кримінальному провадженні існує необхідність у призначенні судово-психіатричної експертизи.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 підтримав надане клопотання та просив його задовольнити з підстав викладених у ньому.

Вислухавши захисника, вивчивши подане клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000617, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.08.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.
У даному кримінальному провадженні 15.08.2022 повідомлено про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно частини 1 статті 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

У відповідності до частини 3 статті 242 КПК України примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.

Приписами пункту 3 частини 2 статті 242 КПК України передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

У відповідності до частини 1 статті 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

В силу ч.6 ст.244 КПК України слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність підстав, визначених частиною першою цієї статті.

З матеріалів клопотання вбачається, що захисник адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про призначення судово-психіатричної експертизи проведення якої просить доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бакаріуса», на вирішення якої перед експертами просить поставити питання, що зазначені у його резолютивній частині.

Однак, вимог ч.6 ст.244 КПК України захисником дотримано не було, підстав визначених ч.1 цієї статті не доведено. Крім того, психіатрична експертиза може бути проведена амбулаторно та стаціонарно, проте захисником це не визначено.

За встановлених обставин, приходжу до висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст. 242, 244 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про призначення в рамках кримінального провадження №0000617 від 15.08.2022 судової-психіатричної експертизи щодо ОСОБА_3 - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1