ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3883/22
провадження № 1-кс/753/685/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" квітня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001037, внесеного 9 квітня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 111-1 КК України про накладення арешту на майно,
ВСТАНОВИВ:
14 квітня 2022 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001037, внесеного 9 квітня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 111-1 КК України про накладення арешту на майно.
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 14 квітня 2022 року клопотання передано судді ОСОБА_1 .

Вивчивши клопотання слідчого, дослідивши додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення цього клопотання слідчому для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною першою статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Згідно з частиною другою статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як вбачається з тексту клопотання, 9 квітня 2022 року за адресою: АДРЕСА_1 , згідно частини третьої статті 233 КПК України проведено обшук квартири та вилучено речі за переліком, зокрема ноутбуки та мобільні телефони. Вказані речі були визнані речовими доказами у справі.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Поряд з цим клопотання слідчого не містить інформації щодо підстав накладення арешту на ноутбуки, з урахуванням статті 170 КПК України.

Також клопотання не містить обґрунтування щодо необхідності накладання арешту на закордонний паспорт свідка ОСОБА_4 , а також який чином вказаний паспорт може використовуватись як доказ у кримінальному провадженні.

При цьому слідчий суддя зазначає, що відповідно до частин першої, третьої статті 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається із доданих до клопотання документів, зокрема протоколу допиту від 9 квітня 2022 року, вилучені речі належать ОСОБА_4 , який на час подання клопотання був допитаний у справі як свідок, отже він є третьою особою щодо майна якого подано клопотання про накладення арешту, а тому таке клопотання має подаватись прокурором, а не слідчим за погодженням прокурора.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Вказані обставини мають бути обґрунтовані у клопотанні для повного, всебічного та об`єктивного його розгляду.

Відповідно до вимог частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.

Керуючись статтями 64-2, 170-172, 309, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001037, внесеного 9 квітня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 111-1 КК України про накладення арешту на майно повернути прокурору ОСОБА_3 для усунення недоліків, що зазначені в ухвалі, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1