Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5291/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 липня 2022 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши клопотання ОСОБА_3 в про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:
До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Клопотання обґрунтовується тим, що 27.06.2022 ОСОБА_3 звернувся з офіційною заявою до Подільського УП ГУНП в м. Києві про вчинене відносно нього кримінального правопорушення по факту заволодіння його грошовими коштами в розмірі 40 000 (сорок тисяч) евро.

Відомості по вище вказаному факту було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001093 від 27.06.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КПК України.

В подальшому 27.06.2022 в ході огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Туполева, 19, слідчим було вилучено: білу тряпчану сумку, дрон, а також 395 (триста дев`яносто п`ять) купюр номіналом по 100 (сто) евро, тобто 39 500 (тридцять дев`ять тисяч п`ятсот) евро, які були розфасовані на чотири пачки скріплених резинкою.

Зазначає, що вище вказані грошові кошти є його власністю

01 липня 2022 року слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_4 справа №758/4850/22 було винесено ухвалу про накладення арешту на майно серед якого було накладено арешт на вилучені грошові кошти в розмірі 39 500 (тридцять дев`ять тисяч п`ятсот) євро.

01 липня 2022 року старшим слідчим Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 було призначено технічну експертизу документів по вище вказаним вилученим грошовим коштам в розмірі 39 500 (тридцять дев`ять тисяч п`ятсот) євро та в подальшому було отримано висновок експерта від 07.07.2022 №СЕ-19/111-22/24603-ДД за результатами проведення технічної експертизи документів.

На думку заявника, такий арешт є необгрунтованим, оскільки відпала потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження.

В судове засідання заявник не з`явився, до суду подано заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує та просить задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явився, подано до суду заяву слідчим, в якій не проти задоволення клопотання та просить розглядати клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено, в провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001093 від 27.06.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КПК України.

01 липня 2022 року слідчим суддею Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_4 справа №758/4850/22 було винесено ухвалу про накладення арешту на майно серед якого було накладено арешт на вилучені грошові кошти заявника в розмірі 39 500 (тридцять дев`ять тисяч п`ятсот) євро.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує на необґрунтованість накладення арешту, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.

Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як встановлено з матеріалів клопотання, арешт на майно накладено з метою збереження речових доказів.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52).

Таким чином, правова підстава для арешту спростовується наданими заявником доказами, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, враховуючи при цьому співмірність обмеження права власності, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого обмеження прав власності.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_3 в про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 01.07.2022 по справі № 758/4850/22 в рамках кримінального провадження № 0001093 від 27.06.2022 на грошові кошти в розмірі 39500 (тридцять дев`ять тисяч п`ятсот) євро.

Повний текст ухвали виготовлено 18.07.2022.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя

Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1