Справа № 740/941/22
Провадження № 1-кс/740/664/22
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу

22 липня 2022 року м. Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

- прокурора ОСОБА_3 ,

- слідчого ОСОБА_4 ,

- підозрюваного ОСОБА_5 ,

- захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині клопотання слідчого Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Бобровиця Чернігівської області, є громадянином України, раніше не судимий у силу ст. 89 КК України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні від 05.03.2022 № 0000028, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

установив:

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028 від 05.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 04.03.2022 близько 17 год. 30 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у приміщенні гаражу за адресою: АДРЕСА_1 , де на той час перебував ОСОБА_7 , у ході раптово виниклого конфлікту, з метою заподіяння смерті останньому, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, завдав кованим шампуром, який тримав у правій руці, близько трьох колотих ударів в область грудної клітки ОСОБА_7 , чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді відкритої рани грудної клітки з ушкодженням серця. Від отриманих тілесних ушкоджень ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер на місці події.
Смерть ОСОБА_7 настала внаслідок гострої крововтрати, яка в свою чергу є наслідком відкритої рани грудної клітки з ушкодженням серця внаслідок використання гострого предмету з метою вбивства.
Під час досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які дають підстави для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення.

14 березня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Постановою керівника Ніжинської окружної прокуратури від 15.03.2022, прийнятою у порядку ст. 615 КПК України, ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 14.04.2022 р.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні 24.03.2022 р. зупинено на підставі п. 4 ч. 1 ст. 280 КПК України. 11.04.2022 р. досудове розслідування у кримінальному провадженні відновлено.

Постановою керівника Ніжинської окружної прокуратури від 11.04.2022 року, прийнятою у порядку ст. 615 КПК України, строк тримання ОСОБА_5 під вартою продовжено до 14.04.2022 року.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні 11.04.2022 р. зупинено на підставі п. 4 ч. 1 ст. 280 КПК України. У подальшому 06.05.2022 р. досудове розслідування у кримінальному провадженні відновлено.

Ухвалою слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду від 10.05.2022 підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 22.06.2022 року.

Постановою керівника Ніжинської окружної прокуратури від 15.06.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 26.07.2022 р.

Ухвалою слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду від 17.06.2022 р. підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 26.07.2022 р.

Підставами для обрання запобіжного заходу були: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, та наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, задля запобігання спробам підозрюваного: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, покарання, за яке передбачене виключно у виді позбавлення волі: підозрюваний не має постійного місця роботи, хоча є працездатною особою, не має міцних соціальних зв`язків, тому враховуючи вищевказані та спосіб скоєння даного кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинений злочин в якому він підозрюється; оскільки підозрюваному відомі місце проживання всіх свідків даної події, то перебуваючи на волі, він може незаконно впливати на них із метою зміни наданими ними показань, що може перешкоджати об`єктивному розслідуванню указаного кримінального провадження; вчинити інше кримінальне правопорушення. ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності; злочин скоєно у стані алкогольного сп`яніння, що свідчить про те, що ОСОБА_5 схильний до вчинення кримінальних правопорушень та може продовжити свою злочинну діяльність.

Ризики, наявність яких встановлена при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися і вони є реальними. Підстав для зміни запобіжного заходу підозрюваному немає, так як більш м`який запобіжний захід не забезпечить досягнення дієвості цього провадження та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з викладених у ньому обставин та просили задовольнити. Зокрема, слідчий зазначив, що ухвалою слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду від 21 липня 2022 року продовжено строк досудового розслідування до п`яти місяців. На цей час не проведено судово-медичну експертизу, яка перебуває на виконанні та не проведена раніше у зв`язку з бойовими діями. На цей час не зменшилися та продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому є підстави для продовження підозрюваному дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти задоволення клопотання, просили пом`якшити запобіжний захід на домашній арешт цілодобово за місцем проживання підозрюваного, посилаючись на необґрунтованість клопотання, відсутність жодних ризиків, а також просили врахувати відомості про особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки та постійно проживає в м. Бобровиці.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Статтею 199 КПК України встановлено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Слідчий суддя, перевіряючи обґрунтованість підозри, вважає, що наявні відомості, які вказують на обґрунтовану підозру та які навіть у сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, що підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами. Так, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю відомостей, детальний перелік яких міститься у клопотанні, які долучені до клопотання.

Аналіз доданих до клопотання доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням, на цьому етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства», рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»). Відтак, на цей час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканість, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З урахуванням викладеного слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор у судовому засіданні довели, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 199 КПК України (ризики не зменшилися; які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою), виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

Слідчий суддя не вбачає підстав, установлених ч. 3, 5 ст. 199 КПК України, для відмови в продовженні строку тримання під вартою.

При цьому враховується суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинуваченого, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України».

Слідчий суддя вважає виправданим продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який є співмірним з існуючими ризиками станом на цей час з урахуванням установлених обставини щодо призначення та непроведення на цей час експертизи у кримінальному провадженні.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою буде недостатнім для запобігання указаних ризиків, а тому посилання сторони захисту на наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків не спростовує вищевказаних висновків щодо наявності ризиків та необхідності продовження тримання підозрюваного під вартою з метою запобігання цим ризикам.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою підозрюваного.

Ураховуючи вимоги п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 183, 193-197, 199, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор» - до 19 вересня 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним у той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1