Справа №761/8387/22 Головуючий в 1-й інстанції ОСОБА_1
Провадження №11-сс/824/2167/2021 Доповідач ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_6 ,
підозрюваної ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0004455 від 17.07.2020 року, за апеляційною скаргою захисника підозрюваної ОСОБА_7 ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 14 травня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 12.07.2022 року, включно, із визначенням застави у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200,00 гривень,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Києва, громадянці України, з вищою освітою, не працюючій, розлученій, маючій на утриманні неповнолітню дитину, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій,

підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

Слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004455 від 17.07.2020 року.

13 травня 2022 року в рамках кримінального провадження №0004455 від 17.07.2020 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

14 травня 2022 року слідчий СВ Шевченківського УП ГУНП у м. КиєвіОСОБА_9 за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Мотивуючи клопотання вказали про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, а також про існування ризиків, які дають підстави вважати, що до ОСОБА_7 неможливо застосувати жоден більш м`який запобіжний захід для запобіганням ризиків можливого переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, знищення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, незаконного впливу на свідків, потерпілих та інших осіб у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 14 травня 2022 року клопотання слідчого задоволено та застосовано до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12.07.2022 року, включно, із визначенням застави у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200,00 гривень.

Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя послався на врахування практики Європейського Суду з прав людини, наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого їй злочину, даних про особу підозрюваної, доведеності існування у кримінальному провадженні ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4 ст.177 КПК України, та неможливості запобігти вказаним ризикам шляхом застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу аніж тримання під вартою.

На ухвалу слідчого судді захисник підозрюваної ОСОБА_7 ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу в якій не погоджується з ухвалою слідчого судді, вважає, що слідчий суддя не звернув увагу на недостатню обґрунтованість підозри, що призвело до постановлення незаконної та необґрунтованої ухвали. Також судом при оцінці існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, не враховано позицію Європейського суду з прав людини, залишено поза увагою наявність у підозрюваної постійного місця реєстрації та проживання, перебування на її утриманні малолітньої дитини та непрацездатних матері і вітчима, відсутність судимостей та притягнень до адміністративної відповідальності. На думку апелянта, слідчим в матеріалах клопотання та прокурором в судовому засіданні не надано жодного доказу, який давав підстави об`єктивному спостерігачу дійти висновку, що ОСОБА_7 дійсно має намір переховуватися від слідства або вчиняти інші дії, передбачені ст.177 КПК України. Крім того, апелянт переконаний, що слідчий суддя безпідставно визначив ОСОБА_7 розмір застави у розмірі 496 200,00 гривень, оскільки така сума, з урахуванням даних про особу підозрюваної, є завідомо непомірною для останньої. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді від 26 лютого 2021 року та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши:
доповідача суддю апеляційного суду;
прокурора, який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги захисника;
захисника та підозрювану, які підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити;
ознайомившись з матеріалами клопотання та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до такого висновку.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей та інше.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Як вбачається з матеріалів провадження, слідчий суддя при прийнятті рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 врахував положення вищенаведених норм процесуального закону та дійшов вірного висновку про доведеність наявності обставин, що свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, що підтверджується зібраними доказами та свідчить про наявність обґрунтованої підозри, а також про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризиків можливого переховування підозрюваної від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.

Зважаючи на практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів та інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаного злочину, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої їй підозри.

При цьому слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. За наявності обґрунтованих даних, які спростовують всі чи деякі обставини вчинення кримінального правопорушення, слідчий за погодженням із прокурором має право змінити раніше повідомлену підозру чи за наявності для цього підстав прийняти рішення про закриття кримінального провадження.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_7 , яке за ступенем тяжкості є тяжким та передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років, обставин вчинення злочину, викладених в змісті повідомлення про підозру, даних про особу підозрюваної в сукупності, є достатньо підстав вважати, що жоден більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя обґрунтовано застосував до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Доводи захисника щодо необґрунтованості ухвали слідчого суддіє безпідставними, оскільки слідчим суддею належним чином перевірено та досліджено докази, надані слідчим та стороною захисту, враховані докази, які вказують на обґрунтованість підозри, а також дані, які характеризують особу підозрюваної, її вік, сімейний, майновий стан та стан здоров`я, а також слідчим суддею належним чином мотивовані висновки та наведені обґрунтовані підстави для застосування саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 .

Крім того, доводи захисника підозрюваної щодо необґрунтованості ухвали слідчого судді та визначення занадто великого розміру застави, також є непереконливими та нічим не підтвердженими, оскільки слідчим суддею враховані обставини вчиненого злочину, кількість епізодів злочинної діяльності та роль ОСОБА_7 в інкримінованому злочині, а тому вірно та аргументовано, виходячи з тяжкості злочинів та обставин їх вчинення, визначено заставу в порядку, встановленому ч.3 ст.183 КПК України, в розмірі 496 200,00 гривень.

Визначаючи розмір застави, необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні (рішення у справі «В. проти Швейцарії» 14379/18 від 26.01.1993 року, «Мангурас проти Іспанії» 12050/04 від 08.01.2009 року).

У відповідності до ч.1 ст.405 КПК України апеляційний розгляд здійснюється згідно з правилами судового розгляду в суді першої інстанції з урахуванням особливостей, передбачених Главою 31 КПК України.

За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: залишити ухвалу без змін; скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 14 травня 2022 року є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування та задоволення апеляційної скарги захисника, не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_7 ОСОБА_8 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 14 травня 2022 року про застосування до запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 12.07.2022 року, включно, із визначенням застави у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200,00 гривень, залишити без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4