Справа № 693/687/21
Провадження № 1-кс/693/151/22
У Х В А Л А

13.09.2022 Жашківський районний суд Черкаської області

в складі : головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків клопотання директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна

за участю:

прокурор ОСОБА_4

обвинувачений ОСОБА_3

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту на автомобільний причіп КМЗ модель 81021.

В обґрунтування заяви вказує, що на стадії досудового розслідування накладено арешт на автомобільний причіп КМЗ модель 81021 свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_1 .

Заявник зазначає, що даний причіп не є прямим знаряддям злочину, перебуває на відкритій площадці, отримує пошкодження в наслідок погодних умов та втрачає свою майнову цінність.

На підставі викладеного заявник просить скасувати арешт, накладений слідчим суддею, та передати причіп власнику.

В судовому засіданні заявник підтримав заявлене клопотання, додав, що просить скасувати арешт також з дров, які зберігаються у вказаному причепі, оскільки він забув вказати про це в клопотанні.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, що за встановленими під час досудового розслідування обставинами саме за допомогою вказаного причепу здійснювалося перевезення з місця вчинення злочину незаконно порубаних дерев. Дерева зберігаються у тому вигляді та в той кількості, як їх було вилучено. До дослідження в судовому засіданні доказів по справі скасування арешту неможливо, оскільки це може привести до їх знищення.

Дослідивши доводи сторін, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України арешт з метою збереження речових доказів накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Положеннями ст.98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про арешт майна або його скасування для прийняття законного та справедливого рішення необхідно врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суд зазначає, що на даний час відсутні підстави вважати, що арешт накладено необґрунтовано. Оскільки речові докази в судовому засіданні не досліджувались відсутні підстави стверджувати, що відпала потреба у зберіганні таких доказів.

Оскільки обвинуваченим ставиться під сумнів як кількість зрублених дерев, так і порода дерев передання йому на зберігання вказаних дерев, які зберігаються у причепі, може призвести до спотворення або знищення речового доказу.

В судовому засіданні встановлено, що вищезазначений причіп не має устаткування чи механізмів, які потребують особливих умов зберігання.

Частина 11 ст. 170 КПК України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про зняття арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. 369, 372 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1