У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_8 при секретарі ОСОБА_9, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою № 948 від 24 жовтня 2022 року

У С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою № 948 від 24 жовтня 2022 року.

На обґрунтування вимог скарги заявники посилаються на те, що 24 жовтня вони звернувся до Державного бюро розслідувань із заявою № 948 від 24 жовтня 2022 року про вчинення кримінального правопорушення суддями Київського апеляційного суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , у зв`язку із винесенням судового рішення про відмову у задоволенні апеляційної скарги. Однак станом на дату подання скарги, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, у зв`язку із чим просить скаргу задовольнити та зобов`язати уповноважених осіб ДБР внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за вказаною заявою.

У судове засідання скаржники не з`явилися, просили розглядати скаргу за їх відсутності.

Уповноважена особи ДБР будучи належним чином повідомленою, в судове засідання не з`явилась, та відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, її неявка не є перешкодою для розгляду скарги.

За таких обставин, ураховуючи процесуальні строки розгляду, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності учасників.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали скарги та долучених до неї документів, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно із ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь - якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз зазначених положень дає підстави стверджувати, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Дослідивши зміст долученої до скарги заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про вчинення суддями Київського апеляційного суду ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що вона не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення таких дій суддями. Фактично, у наведеній заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 висловлюють свою незгоду із судовими рішеннями, прийнятими суддями в ході розгляду судових справ. Вирішення вказаних питань у спосіб, запропонований скаржниками, шляхом внесення відомостей до ЄРДР та початку окремого кримінального провадження, на переконання слідчого судді, вочевидь суперечить загальним засадам та завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя констатує, що за своїм змістом вказана заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 зводиться до незгоди із рішеннями та професійною діяльністю суддів.

Відповідно до положень ст. 126 Конституції України суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Згідно із ч. 2 ст. 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» скасування або зміна судового рішення не має наслідком дисциплінарну відповідальність судді, який брав участь у його ухваленні, крім випадків, коли скасоване або змінене рішення ухвалено внаслідок умисного порушення норм права чи неналежного ставлення до службових обов`язків.

Відтак, незгода з рішеннями суду може бути підставою для оскарження таких дій в порядку, визначеному процесуальним законом, однак не може слугувати безумовною підставою для внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За таких обставин, скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є необґрунтованою та в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст.303, 306, 307, 309, 372, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою № 948 від 24 жовтня 2022 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8