Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/5897/22
Провадження №1-кс/552/2360/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2022 Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

В поданому до суду клопотанні слідчий вказував, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000931 від 01 вересня 2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Зазначав, що 25.08.2022 невстановлена особа, діючи умисно з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Червономаяцька, 1, вчинила крадіжку мобільного телефону Redmi 9С NFC Midnight Gray 2GB RAM 32 GB ROM IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , що належав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим завдала матеріальну шкоду останньому.
Також зазначав, 01.09.2022 встановлено свідка правопорушення ОСОБА_5 , яку було допитано. Свідком ОСОБА_5 під час допиту повідомлено, що вона 25.08.2022 придбала мобільний телефон Redmi 9С NFC Midnight Gray 2GB RAM 32 GB ROM ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 . Також свідок повідомила, що їй не було відомо справжнє набуття права власності на цей телефон правопорушником у зв`язку з чим, вона його у подальшому і придбала у цього чоловіка.
Окрім цього 05.09.2022 свідок ОСОБА_5 добровільно видала мобільний телефон Redmi 9С NFC Midnight Gray 2GB RAM 32 GB ROM IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , про що складено заяву про добровільну видачу від 05.09.2022 у приміщенні каб. № 19, ВП № 2 ХРУП № З ГУНП в Харківській області.
Відомості про вчинене правопорушення 01.09.2022 р. було внесено до ЄРДР за №0000931 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Таким чином з метою повноти, всебічності та неупередженості розслідування вказаного кримінального правопорушення, з метою збереженням інформації та загалом речових доказів, з необхідністю встановлення обставин, що вирішуються в ході досудового розслідування, а також запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, просив накласти на арешт на тимчасово вилучене майно.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Наданими до слідчого судді матеріалами встановлено, що є дійсно обґрунтовані підстави вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР за № №0000931від 01.09.2022 за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України.

05.09.2022 свідок ОСОБА_5 добровільно видала викрадений мобільний телефон Redmi 9С NFC Midnight Gray 2GB RAM 32 GB ROM IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .
Згідно ст. ст. 168 ,237 КПК України вилучені речі є тимчасово вилученим майном, на яке, у відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України, потрібно накласти арешт з метою його подальшого використання під час проведення експертних досліджень та слідчих дій, унеможливлення втрати слідів злочину.

Відповідно до п. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та відповідно до п. 3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

На підставі викладеного, в даному випадку є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що вказані в клопотанні речі мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, тому на них слід накласти арешт.

Статтею 175 КПК України передбачено, що ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Згідно зі ст. 100 КПК України речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000931 від 01 вересня 2022 року арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування, на вилучене в ході проведення огляду в приміщенні каб. № 19, ВП № 2 Харківського РУП № З ГУНП в Харківській області від 05.09.2022 за участі ОСОБА_5 , майно, а саме:
-мобільний телефон Redmi 9С NFC Midnight Gray 2GB RAM 32 GB ROM IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .
Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором.
Обов`язок по зберіганню майна покласти на сторону обвинувачення.
Арешт діє до його скасування у встановленому КПК України порядку.

Ухвала про арешт майна підлягає негай ному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1