печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2022 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1,

при секретарі: ОСОБА_2,

за участю:

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за заявою Старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2017 року у провадженні № 757/30970/17-к, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 (далі - заявник) звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2017 року у провадженні № 757/30970/17-к.

26.08.2022 року на підставі розпорядження керівника апарату від 26.08.2022 року, у зв`язку зі смертю судді ОСОБА_4 здійснено повторний автоматизований розподіл та 30.08.2022 року заяву про роз`яснення ухвали слідчого судді передано слідчому судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1

В судове засідання слідчий не з`явився, про день, час, місце розгляду заяви повідомлений у встановленому законом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 380 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення судового рішення.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог заяви за відсутності слідчого на підставі наявних матеріалів.

Перевіривши матеріали заяви про роз`яснення ухвали слідчого судді, слідчий суддя дійшов висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Так, особі, яка звернулась до суду з заявою, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Разом з тим, оскільки слідчий був повідомлений про час та місце розгляду заяви належним чином, проте, у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, а також враховуючи, що з заявою про роз`яснення судового рішення заявник звернувся до Печерського районного суду м. Києва 01.09.2017 року, слідчий суддя вважає, що на даний час вимоги заяви втратили актуальність для особи, яка звернулась із заявою, та заявник на даний час вимоги заяви не підтримує. За таких обставин, правові підстави для розгляду заяви по суті відсутні.

Аналізуючи викладене, заяву Старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2017 року у провадженні № 757/30970/17-к, слід залишити без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 309, 310, 380, 392, 395, Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Заяву Старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2017 року у провадженні № 757/30970/17-к, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1