Справа № 742/604/22
Номер провадження № 1-кс/699/55/22
УХВАЛА
про відмову у задоволенні скарги
10.06.2022 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИВ:
До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області на підставі розпорядження Голови Верховного Суду від 08.03.2022 № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» надійшла скарга ОСОБА_3 в порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність органу досудового розслідування Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом поданої скарги 29.06.2021 між продавцем ОСОБА_4 та покупцем ОСОБА_3 укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Прилуцького міського нотаріального округу Чернігівської області ОСОБА_5 .

Перед укладенням договору сторони узгодили ціну квартири 15000,00 доларів США.

Для укладення договору ОСОБА_4 провела оцінку квартири, відповідно до якої її ціна становила 148428,00 грн.

Так як розрахунок між фізичними особами у сумі більш ніж 50000,00 грн. мав відбутися в безготівковій формі, то ОСОБА_4 запропонувала зазначити ціну квартири в договорі купівлі-продажу згідно з оцінкою. При цьому ОСОБА_4 мала повідомити нотаріусу, що розрахунок в безготівковій формі відбувся до укладення договору, а ОСОБА_3 мала віддати їй узгоджену суму 15000,00 дол. готівкою, на що скаржник погодилася.

Після укладення договору купівлі-продажу ОСОБА_4 передала ОСОБА_3 квартиру, а остання розпочала проведення в ній капітального ремонту, при цьому ОСОБА_4 тим часом безоплатно проживала в належному скаржнику дачному будинку.

У кінці липня 2021 року ОСОБА_4 повідомила скаржнику, що їй недостатньо грошових коштів у розмірі 15000,00 доларів США для купівлі житлового будинку, так як вона хоче придбати двоповерховий будинок. З цих причин остання попросила скаржника піти до банку для вирішення питання щодо оформлення на ім`я скаржника кредиту в розмірі 75000,00 грн. з передачею останньою в іпотеку банку купленої у ОСОБА_4 квартири.

У відділенні банку ОСОБА_4 озвучила суму кредиту, який вона має намір отримати і оформити на ім`я ОСОБА_3 , а саме у розмірі 350000,00 грн., а не 75000,00 грн. як попередньо вказувала. Скаржник отримувати кредит відмовилася.

Тобто ОСОБА_4 мала намір покласти на скаржника боргові зобов`язання по кредитному договору, а отримані в кредит грошові кошти використати на придбання житлового будинку на власне ім`я.

Після відмови ОСОБА_3 в укладенні кредитного договору, ОСОБА_4 змінила своє відношення до скаржниці. У свою адресу скаржник отримала звинувачення в тому, що вона не розрахувалась з ОСОБА_4 за квартиру.

Скаржниця стверджує, що 07.08.2021 вона повністю розрахувалась з ОСОБА_4 за продану їй на підставі договору купівлі-продажу від 29.06.2021 квартиру АДРЕСА_1 . При цьому сплатила за квартиру не зазначену у договорі суму у розмірі 148248,00 грн., а у значно більшу суму - 15000,00 доларів США, що зазначено ОСОБА_4 у розписці.

Наразі ОСОБА_4 звернулася до Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить розірвати договір купівлі-продажу, так як ОСОБА_3 не розрахувалась з нею за квартиру, що завдало їй значних збитків у розмірі 148248,00 грн.

При зверненні до суду та в офіційному документі позовній заяві, ОСОБА_4 вводить в оману суд з метою створення уяви про непроведення скаржником розрахунку за куплену квартиру. Також ОСОБА_4 заперечує, факт написання нею розписки від 07.08.2021 та отримання коштів у розмірі 10900,00 дол. і 109900,00 грн. за продаж квартири, хоча свідками цих обставин були значна кількість людей, зокрема і працівників банку.

Тому ОСОБА_3 вважає, що ОСОБА_4 , зловживаючи довірою скаржника:

- змусила її в момент укладення договору зменшити ціну договору до 148248,00 грн. та підтвердити проведення нею розрахунку у вказаній сумі нібито до укладення договору;

- переконала скаржницю, що розрахуватися потрібно виключно готівкою у визначений нею строк, що буде законним;

- отримала 07.08.2021 повний розрахунок за квартиру у розмірі 10900,00 доларів США і 109900,00 грн., що еквівалентно 15000,00 дол., особисто написала і підписала на підтвердження отримання коштів розписку від 07.08.2021, та наразі заперечує факт як отримання коштів, так і написання розписки.

Отже, скаржниця вважає, що такі дії вчинені ОСОБА_4 неправомірно та з метою заволодіння належними ОСОБА_3 коштами у розмірі 10900,00 доларів США і 109900,00 грн., а також належним скаржниці майном квартирою, ринковою вартістю 15000,00 доларів США зі здійсненим в квартирі ремонтом вартістю більш ніж 210000,00 грн., чим ОСОБА_4 мала намір завдати ОСОБА_3 шкоди у загальному розмірі орієнтовно 1020000,00 грн.

Скаржниця вважає, що протиправні дії ОСОБА_4 містять склад кримінальних правопорушень і за їх умисне вчинення остання має нести кримінальну відповідальність, тому ОСОБА_3 звернулася до поліції.

Однак, органом досудового розслідування було відмовлено у внесені відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та рекомендовано звернутися до суду з позовною заявою щодо захисту своїх цивільних прав, свобод та інтересів.

За змістом прохальної частини скарги ОСОБА_3 просить зобов`язати посадових осіб Прилуцького РВП ГУ НП в Чернігівській області внести відомості до ЄРДР за її заявою від 12.01.2022 про вчинення кримінального правопорушення за ст. 190 КК України.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан.

Судове засідання у справі було призначено на 30.03.2022. Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Від скаржника ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду скарги на один місяць, яке мотивоване перебуванням її представника ОСОБА_6 у складі Збройних Сил України. З огляду на вказане розгляд скарги було відкладено.

Скаржник та Прилуцький РВП ГУНП в Чернігівській області, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, до суду не з`явилися. Скаржник звернулася до суду з заявою про підтримання скарги та розгляд справи без її участі.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Зокрема у вказаному порядку може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до статей 22, 26 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень, передбачених цим кодексом.

У порядку, визначеному ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

При цьому слідчий суддя звертає увагу скаржника, що відповідно до положень ст. 214 КПК України внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно до змісту матеріалів звернення ОСОБА_3 , зареєстрованого в журналі єдиного обліку за № 606 від 12.01.2022, слідчим суддею встановлено, що згідно з рапортом ДОП СДОП ВП Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_7 від 20.01.2022 щодо заволодіння громадянкою ОСОБА_4 під час продажу квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , грошовими коштами ОСОБА_3 у розмірі 10900,00 дол. США, дані відносини належать до сфери регулювання цивільного законодавства України.

У зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, та неможливістю у зв`язку з цим ввести відповідну інформацію до ЄРДР, за результатами розгляду звернення ОСОБА_3 . Прилуцьким РВП ГУНП в Чернігівській області 20.01.2022 заявниці було надано аналогічну відповідь та рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх цивільних прав та інтересів.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доводам скаржника, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 не містить відомостей, які б вказували на вчинення конкретного кримінального правопорушення за вказаних ОСОБА_3 обставин. Заява не містить фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення та жодних доказів на підтвердження неправомірних дій, а містить лише оціночні судження скаржника щодо події, яка відбулася. При цьому вирішення спору можливе у контексті цивільних правовідносин.

Зважаючи на викладене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 38, 303-307, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Копію ухвали невідкладно направити скаржнику та слідчому.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, установленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1