Справа № 308/8907/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 липня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, -

в с т а н о в и в:
До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого дізнавача сектору дізнання Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000699 від 24.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, в якому орган досудового розслідування просить накласти арешт на грошові кошти в межах суми що становить 34 000 грн., які знаходяться на картковому рахунку AT «Ощад банк» № НОМЕР_1 , МФО 300465, належному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_2 .
В обґрунтування клопотання зазначає, що 24.06.2022 в чергову частину Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_1 про те, що 21.06.2022 невстановлена особа шахрайським шляхом під приводом перевезення автомобіля за кордон виманила у заявника грошові кошти, проте останній автомобіль в зазначений строк так і не отримав, чим було завдано матеріального збитку. 21.06.2022 потерпілим ОСОБА_6 здійснено переказ грошових коштів в сумі 34 000 (тридцять чотири тисячі) гривень на картковий рахунок № НОМЕР_1 , який відкритий у AT «Ощад банк».
Таким чином, орган досудового розслідування приходить до висновку, що договори між вказаними вище громадянами мають ознаки безтоварності, га цілеспрямовано вчинені з метою заволодіння грошовими коштами, які належать ОСОБА_6 шляхом зловживання довірою останнього.
Так, відповідно до наявних відомостей в ході досудового розслідування встановлено, що грошові кошти потерпілого ОСОБА_6 на загальну суму 34 000 грн., перераховані на картковий рахунок AT «Ощад банк» № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_2 .
Перше зняття грошових коштів з карткового рахунку AT «Ощад банк» № НОМЕР_1 відбувалося 21.06.2022 з 13:01:46 до 13:04:57 год. в банкоматі «Ощадбанку» А2200058 за адресою: м. Хмельницький, вул. Львівське шосе 1, суми 8000+8000+8000+6000 грн.
Друге зняття грошових коштів з карткового рахунку AT «Ощад банк» № НОМЕР_1 відбувалося 21.06.2022 з 19:25:55 до 19:28:35 год. в банкоматі А2200038 за адресою: м. Хмельницький, вул. Миру 69, суми 8000+8000+1000 грн.
Клопотання мотивоване тим, що орган досудового розслідування вважає за необхідне звернутися до суду із клопотанням про накладення арешту на грошові кошти що знаходяться на вказаному картковому рахунку зважаючи на те, що є підстави вважати перерахування грошових коштів ОСОБА_6 на картковий рахунок AT «Ощад банк» № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_2 є безпідставним, а заважаючи на фактичні обставини цілком злочинним діянням, спрямованим на їх привласнення.
У судове засідання дізнавач не з`явилася, про час і місце розгляду клопотання була належним чином повідомлена, подала заяву, в якій просить розглянути подане нею клопотання без її участі. Подане клопотання підтримала та просила його задовольнити.
У судове засідання власник майна не з`явився.
У зв`язку з неявкою учасників кримінального провадження на розгляд клопотання, на підставі ч. 4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні сектору дізнання Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000699 від 24.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
У межах даного кримінального провадження орган досудового розслідування звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на грошові кошти в межах суми що становить 34 000 грн., які знаходяться на картковому рахунку AT «Ощад банк» № НОМЕР_1 , МФО 300465, належному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_2 .
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, та може бути застосований на підставі ухвали слідчого судді за результатами звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна.
Частиною 2 статті 171 КПК України встановлені вимоги до такого клопотання, зокрема, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими дізнавач, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Підставою арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту майна є: збереження речових доказів; спеціальна конфіскація; конфіскація майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як встановлено слідчим суддею, клопотання дізнавач подане з порушенням ст. 171 КПК України, оскільки дізнавачем не наведено мети та підстав відповідно до положень статті 170 цього Кодексу і відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Всупереч вимоги п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання не додано документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Також всупереч вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання не додано документів, та інших матеріалів, якими дізнавач, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Зокрема слідчин не надано підтвердження про наявність коштів тна зазначеному рахунку.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Таким чином, позаяк подане дізнавачем клопотання не містить відповідного обґрунтування правових підстав накладення арешту на майно, а отже не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, з огляду на те, що таке підлягає поверненню прокурору із наданням строку в сімдесят дві години для усунення виявлених недоліків.
Керуючись ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання сектору дізнання Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна - повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити строк сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання про арешт майна.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1