Справа № 761/7873/22
Провадження № 1-кс/761/4465/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2022 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва
у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в приміщені суду клопотання слідчого слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у міста Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000962, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у міста Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № №0000962, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП в місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000962 від 21.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

До Шевченківського УП ГУНП у міста Києві надійшла заява про те, що 16.03.2022 приблизно о 18 год. 00 хв. ОСОБА_5 спільно з особою, яка представилась ОСОБА_6 шляхом вільного доступу проникли до приміщення квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_7 та в якій перебував останній, звідки таємно викрали правовстановлюючі документи на нерухоме майно, ключі від квартир, дорогоцінну картину, дорогоцінну ікону, вироби із золота, в умовах воєнного стану.

Під час допиту потерпілого останній пояснив, що у нього викрадено картину Миколи Глущенка «Море в Криму», вартістю 1 0000000 грн., ікону «Діва Марія з Малям», яка створена ОСОБА_8 , вартістю 300 000 грн., каблучку із золота, вагою 10 грам. проба 585 з літерами « ОСОБА_9 » вартістю 12 000 грн.., золотий кулон із зображенням «Діви Марії», вагою 10 грам., 585 проба, вартістю 12 000 грн., браслет золотий інкрустований коштовним камінням «Рубін» в кількості 6 камінців, вагою 12 грам., 585 проба, вартістю 50 000 грн., золотий браслет з ланцюжками, вагою 10 грам., 585 проба, вартістю 12 000 грн., золотий годинник дореволюційний, 1916 року випуску, вагою 600 грам, 585 проба, 80 000 грн., виделки золоті тризубі в кількості 6 шт., вартістю 10 000 грн., золоті ложки із зображенням пташки на руці (папуга) в кількості 4 шт., вартістю 8 000 грн.

27.04.2022 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Redmi 10», у корпусі чорного кольору, версія телефону MIUI 12.5.18, в чохлі червоного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з наступними номерами телефонів: НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , який поміщено до спеціального пакету KIV 2106001, з підписами понятих та слідчого.

Таким чином з метою збереження речових доказів, слідчий вважає за необхідне накласти арешт на вищевказані речові докази, вилучені 27.04.2022 в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 .

Додатково слідчий просить поновити процесуальний строк подачі клопотання про арешт майна, відповідно до ст. 117 КПК України, оскільки передомовою пропущення строків стало проведення слідчих (розшукових дій) під час воєнного стану на території України.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що клопотання підтримує та просить задовольнити.

Володілець майна в судове засідання не з`явився, повідомлялися належним чином, причин неявки не повідомили.

Заслухавши пояснення слідчого щодо заявленого клопотання про арешт майна, дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Шевченківського УП ГУНП у міста Києві за процесуальним керівництвом Шевченківської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000962 від 21.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Звернення слідчого з клопотанням про арешт на вказане вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучені предмети мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.
Постановою слідчого слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у міста Києві ОСОБА_10 від 27.04.2022 у даному кримінальному провадженні майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
При цьому, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.
За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано, тому встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, вилученого 27.04.2022 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме, мобільний телефон марки «Redmi 10», у корпусі чорного кольору, версія телефону MIUI 12.5.18, в чохлі червоного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з наступними номерами телефонів: НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , який поміщено до спеціального пакету KIV 2106001, з підписами понятих та слідчого, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя також приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Як вбачається зі змісту клопотання та долучених документів, огляд місця події було проведено 27.04.2022, а з клопотанням про арешт майна, слідчий звернувся 29.04.2022.
Відповідно до ст. 114 КК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
При цьому, слідчий суддя враховує ті обставини, що передомовою пропущення строків стало проведення слідчих (розшукових дій) під час воєнного стану на території України, та вважає, що строк для подачі вказаного клопотання було дійсно пропущено з поважних причин.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у міста Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № №0000962, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.
Поновити процесуальний строк для подачі клопотання про накладення арешту на майно.

Накласти арешт на майно, вилучене 27.04.2022 в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме мобільний телефон марки «Redmi 10», у корпусі чорного кольору, версія телефону MIUI 12.5.18, в чохлі червоного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , в якому знаходяться дві сім-картки з наступними номерами телефонів: НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , який поміщено до спеціального пакету KIV 2106001, з підписами понятих та слідчого.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1