Справа № 495/1394/22
№ провадження 1-кс/495/539/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 березня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , яке було подано в рамках кримінального провадження №0000319 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 13.03.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Шабо, Білгород-Дністровського району Одеської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
14.03.2022 року до слідчого судді звернувся слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
13.03.2022 слідчим відділом Білгород Дністровського РВП ГУНП в Одеській області розпочато досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000319, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж) вчинений в умовах воєнного стану.
13.03.2022 в умовах введення воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, приблизно о 14:00 годині ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи на спортивному майданчику розташованому в м. Білгород Дністровський по вул. Белінського, помітив на лавці сумку чорного кольору марки Polo та розуміючи, що на спортивному майданчику знаходиться власник зазначеної сумки, реалізуючи свій прямий умисел направлений на відкрите заволодіння чужим майном, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, в умовах воєнного стану на території України, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, умисно, усвідомлюючи та оцінюючі свої дії, посягаючи на чужу власність, передбачаючи спричинення матеріальної шкоди та бажаючи завдати таку шкоду, відкрито заволодів сумкою марки «Polo», в якій знаходились: грошові кошти 1 купюра номіналом 500 гривень, 1 купюра номіналом 100 гривень, зарядний блок із шнуром на Iphone, Powerbank Trust 8000 mAh сірого кольору, шапка червоного кольору Tommy Hilfiger, шарф-баф, флешка Kingston 16 Gb, ніж срібного кольору у камуфляжному чохлі на рожевому ремінці з написом «GOOD GAME», дезодорант «Олд Спайс» у балончику червоного кольору, що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Дії ОСОБА_4 були помічені ОСОБА_7 , на що останній почав кричати ОСОБА_4 , щоб він повернув сумку, не реагуючи на вимоги ОСОБА_7 , ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення втік, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому матеріальний збиток у розмірі 600 гривень.
13.03.2022 о 18 годині 10 хвилин в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення було затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
14.03.2022 о 13 годині 15 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабежі) вчиненого в умовах воєнного стану.
Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинені інших кримінальних правопорушень.
З урахуванням вищевикладеного слідчий зазначає, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, та на підставі положень ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 183, 194, 195 КПК України просила клопотання задовольнити.
2 Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
3 - Мотивація суду.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000319 від 13.03.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
В рамках кримінального провадження №0000319 13.03.2022 о 17 годині 00 хвилин ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України, свою вину визнав.
На підставі зібраних в ході досудового розслідування доказів 14.03.2022 було складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 за фактом скоєння ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, яка ґрунтується на сукупності зібраних доказів, а саме на: протоколі допиту потерпілого ОСОБА_7 від 13.03.2022; протоколі допиту свідка ОСОБА_8 ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 13.03.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.03.2022; протоколом обшуку 13.03.2022; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.
Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України).
Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Отже, на підставі наведеного слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.186 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що ОСОБА_4 :
- може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже будучи обізнаною в тому, що підозрюється у вчинені тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 7 до 10 років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- незаконно впливати на свідків, потерпілого;
- вчинити інше більш тяжке кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.
Досліджуючи зазначені ризики слідчий суддя, ґрунтуючись на положеннях ст.8 КПК України, зазначає, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та який застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Так відповідно до наданої довідки ОСОБА_4 є особою, яка притягалась до адміністративної відповідальності, в тому числі за дрібне викрадення чужого майна.
Ймовірність переховування ОСОБА_4 значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що їй загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його причетність до зазначеного злочину, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду.
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки враховуючи характер вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень.
Міра запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не є доцільною, оскільки може призвести до незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні що може вплинути на покази, свідків, потерпілого в ході досудового розслідування, та призведе до не повного, не об`єктивного, та не всебічного досудового розслідування.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 7 до 10 років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання, має задовільний стан здоров`я, не працює, схильний до скоєння правопорушень, не має нерухомого, та рухомого майна на території міста та району, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені зазначені в клопотанні ризики, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є «достатніми» та «відповідними».
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого з моменту затримання.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 1 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481 гривень.
Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження задовольнити клопотання та визначити розмір застави.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 11.05.2022 включно.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 13.03.2022 року.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 60 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 15.03.2022 складає 148 860,00 (сто сорок вісім тисячі вісімсот шістдесят) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- не відлучатися за межі Одеської області;
- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого проживання;
- з`являтися до слідчого Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області за його викликом.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.
Слідчий суддя ОСОБА_1