Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/722/22
номер провадження 1-кс/695/182/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 квітня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області Ватажок- ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

дізнавача ОСОБА_3 ,

третьої особи ОСОБА_4 ,

представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач СД Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000163 від 01.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СД Золотоніського РВП Головного управління Національної поліції Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000163 вiд 01.04.2022, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

01 квітня 2022 року до Золотоніського РВП надійшло повідомлення від працівника поліції Золотоніського РВП про те, що на 121 кілометрi автодороги Бориспіль-Запорiжжя, неподалік КП м. Золотоноша, був зупинений автомобiль марки «Opel Movano», державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , під час огляду якого в багажнику автомобіля було виявлено свіжовиловлену рибу складену в пластикові ящики, жодних документів ОСОБА_4 про походження риби не надав.

У подальшому 01.04.2022 о 12 год 50 хв в ході огляду місця події було вилучено рибу виду: лящ 31 шт., щука 10 шт., судак 2 шт., короп 1 шт., карась 139 шт., плотва 6 шт., окунь 1 шт. Також в ході огляду вилучено автомобіль синього кольору марки «Opel Movano» державний номерний знак НОМЕР_2 , номер шасi НОМЕР_3 .

Враховуючи, що вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на неї є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, тому старший дізнавач звернувся до суду з даним клопотанням, погодженим з прокурором.

У судовому засіданні дізнавач підтримав заявлене клопотання, просив його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.

ОСОБА_4 та його представник за договором адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували, вказавши, що вилучена 01.04.2022 риба належить ОСОБА_4 відповідно до накладної № 3 від 01.04.2022, та була придбана ним у ФОП ОСОБА_7 , на підтвердження чого слідчому судді у судовому засіданні було надано для огляду оригінал вказаної накладної.

Заслухавши дізнавача, ОСОБА_4 та його представника адвоката ОСОБА_5 , вивчивши матеріалі клопотання та додатки до нього, слідчий суддя зазначає про таке.

Частиною 1 ст. 96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого, зокрема ч. 1 ст. 249 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. 171-173 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення спеціальної конфіскації.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених КК України.

Вимогами ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Таким чином на підставі викладеного вище, враховуючи, що у судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що риба, арешт на яку просить накласти дізнавач, належить ОСОБА_4 відповідно до накладної № 3 від 01.04.2022, та була придбана ним у ФОП ОСОБА_7 , що підтверджується наданим для огляду слідчому судді у судовому засіданні оригіналом вказаної накладної, копія якої також долучена до матеріалів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність дізнавачем того, що вилучена під час огляду 01.04.2022 риба одержана внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходом від нього.

Відтак, у задоволенні даного клопотання належить відмовити повністю.

Керуючись ст. 132, 167, 170-173, 309, 370, 372, 375 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити повністю.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8