Справа № 346/3696/22
Провадження № 1-кс/346/652/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 р.м. Коломия Івано-Франківської області

Слідчий суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

підозрюваного: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду м. Коломия клопотання слідчого СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернопіль, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, неодруженого, неповнолітніх утриманців не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працевлаштованого, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні №0000601 від 09.09.2022 року, -

в с т а н о в и в:
27.09.2022 року до Коломийського міськрайонного суду Івано-Франівської області надійшло клопотання слідчого СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді «особистого зобов`язання» та покладення обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 27.09.2022 року для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .
1. Доводи клопотання
У клопотанні зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що близько 13:07 години 07.09.2022 року ОСОБА_4 перебуваючи неподалік магазину «Калинка», що за адресою: АДРЕСА_3 , де потерпіла ОСОБА_7 здійснює підприємницьку діяльність вирішив вчинити крадіжку. Так останній в умовах воєнного стану, перебуваючи у приміщенні зазначеного магазину викрав з прилавку мобільний телефон марки «Apple» серії «iPhone 8 Plus 64GB Space», вартістю 7900 гривень, який знаходився у силіконовому чохлі зеленого кольору, вартістю 53 гривні, які належать потерпілій ОСОБА_7 .

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні крадіжки, вчиненій в умовах воєнного стану, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 185 КК України, а тому 23.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У свою чергу обґрунтованість підозри підтверджується зібраними у рамках кримінального провадження доказами.

2. Позиції сторін у судовому засіданні.
Прокурор під час судового розгляду клопотання підтримала, просила суд його задовольнити з підстав зазначених в ньому, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинення тяжкого злочину, що може створювати ряд ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти клопотання слідчого, зазначивши, що у разі контролю з боку поліції здатен виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
3. Оцінка та висновки слідчого судді
Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
Оскільки запобіжний захід може застосовуватися лише щодо підозрюваного, слідчому судді належить перевірити обставини набуття особою процесуального статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.
3.1. Щодо набуття процесуального статусу підозрюваного
Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК України повідомлено про підозру.
Згідно з ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Із матеріалів клопотання вбачається, що кримінальне провадження №0000601 від 09.09.2022 року було зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_7 23.09.2022 року у межах вищезазначеного кримінального провадження складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке того ж дня о 17:30 годині вручено підозрюваному ОСОБА_4 .
Наведені обставини у сукупності дають підстави для висновку, що ОСОБА_4 має у цьому кримінальному провадженні процесуальний статус підозрюваного, а тому щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
Із аналізу практики Європейського суду з прав людини можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»:
- існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення;
- факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність;
- обґрунтованість підозри не може встановлюватися inabstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні;
- стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.
У судовому засіданні слідчим суддею досліджені, зокрема, такі документи з метою встановлення причетності/непричетності ОСОБА_4 до злочину у вчиненні якого він підозрюється:
- протокол огляду від 10.09.2022 року, відповідно до якого ОСОБА_4 повідомив, що володіє мобільним телефоном марки «Apple» серії «iPhone 8 Plus 64GB Space», який перебуває у зеленому силіконову чохлі, який при проведенні слідчої дії у підозрюваного було вилучено;

- протокол огляду від 14.09.2022 року, за змістом якого у присутності двох понятих оглянуто мобільний телефон марки «Apple» серії «iPhone 8 Plus 64GB Space» в зеленому силіконову чохлі з сім картою мобільного оператора «Київстар», які відповідно до постанови про визнання речовим доказом від 10.09.2022 року визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000601 від 09.09.2022 року;
- протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 12.09.2022 року, яка повідомила про обставини вчиненого щодо неї кримінального правопорушення;
- копія гарантійного талону, на обґрунтування характеристик викраденого телефону;
- протокол огляду від 19.09.2022 року, згідно якого переглянуто запис з камер спостереження, на якій відображається ділянка дороги по вул. Січових Стрільців в м. Коломия, де розташований магазин «Калинка». В магазин заходить чоловік ззовні схожий на підозрюваного. Потерпіла в магазині відсутня. При виході з магазину чоловік щось кладе собі в кишеню. У свою чергу вказаний відеоматеріал визнаний речовим доказом згідно постанови від 19.09.2022 року;
- показання свідка ОСОБА_8 (протокол допиту свідка від 20.09.2022 року), який показав, що ОСОБА_4 09.09.2022 року повідоми про те, що знайшов мобільний телефон марки «Apple», але просив про це нікому не говорити. Також попросив повернути телефон власнику, номер якого висвітлювався при вмиканні телефону;
- показання свідка ОСОБА_9 (протокол допиту свідка від 21.09.2022 року), який дав показання про те, що 09.09.2022 року його дружина ОСОБА_7 повідомила йому з чужого телефону, що її мобільний телефон було викрадено під час її перебування на робочому місці. Пізніше того ж дня йому зателефонував невідомий та запропонував повернути телефон дружини за винагороду;
- висновок експерта від 15.09.2022 року №СЕ-19/109-22/9766-ТВ, згідно якого визначено вартість силіконового чохла типу «накладка на корпус» зеленого кольору з написами для телефону марки «iPhone 8 Plus»;

- висновок експерта від 15.09.2022 року №СЕ-19/109-22/9764-ТВ, згідно якого визначено вартість мобільного телефону марки «iPhone 8 Plus» об`ємом памяті 64GB колір Space»;

- показаннями свідка ОСОБА_10 (протокол допиту свідка від 24.09.2022 року), кА пояснила, що вона працює в магазині «Мобайл» і 08.09.2022 року біля 14:00 години до неї звертався раніше невідомий чоловік, який просив розблокувати мобільний телефон марки «iPhone 8 Plus». Телефон був у чохлі зеленого кольору;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 24.09.2022 року, за змістом якого свідок ОСОБА_10 впізнала фото із зображенням ОСОБА_4 , к такого, що звертався до неї із проханням розблокувати мобільний телефон.

Наведені докази у сукупності з іншими документами, що були додані до клопотання формують у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_4 до злочину у вчиненні якого він підозрюється органом досудового розслідування.
Наданих до клопотання документів, на цій стадії достатньо для того, щоб дійти висновку про те, що дійсно могли мати місце обставини, про які зазначає орган досудового розслідування і що до їх вчинення може бути причетний саме ОСОБА_4 . Таким чином висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 злочину за викладених у клопотанні обставин.
Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.
3.3. Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:
- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;
- ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні;
- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
На обґрунтування ризику переховування слідчий посилається на тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , який раніше неодноразово притягувався за до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних кримінальних правопорушень. Існування ризику незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний обізнаний щодо місця роботи допитаних свідків, а деяких знає особисто, а тому може схилити останніх до зміни раніше наданих слідчому показань.
Оцінюючи доводи щодо існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить із такого.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 . Так злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років. Підозрюваний раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, зокрема відбував покарання у місцях позбавлення волі. На переконання слідчого судді вказані обставини можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.
При оцінці існування цього ризику слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).
Слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_4 дійсно обізнаний щодо місці роботи допитаних свідків, а з деякими знайомий особисто, відповідно може скористатись наявною інформацією для впливу на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними свідчень чи відмови від дачі показань. З цих підстав, враховуючи характер інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення, що на теперішній час існує ризик того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків.
Оцінюючи ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує ту обставину, що підозрюваний раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі і за вчинення злочинів проти власності, проте фактично належних висновків не зробив і продовжив вчинення інших протиправних дій. Крім того підозрюваний міцних соціальних зв`язків не має, офіційно не працевлаштований, а тому слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо наявності означеного ризику.
Таким чином, під час розгляду клопотання сторона обвинувачення довела існування ризиків переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України є підставою для застосування запобіжного заходу.
3.4. З`ясування можливості застосування запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров?я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).
Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Враховуючи факт доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу.
Враховуючи відомості про особу ОСОБА_4 , який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, неодружений, неповнолітніх утриманців не має, офіційно не працевлаштований, проте має постійне та зареєстроване місце проживання, відомостей про стан здоров`я підозрюваного, слідчий суддя вважає, що за таких умов можливе застосування саме особистого зобов`язання, якого буде достатньо для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.
3.5. Щодо обов`язків, що визначені у ч. 5 ст. 194 КПК України, які належить покласти на підозрюваного у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання
У клопотанні порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
1) прибувати до слідчого СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, прокурора, слідчого судді, суду на першу вимогу;
2) не відлучатися за межі м. Коломия Івано-Франківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
У зв`язку із доведенням прокурором існування вищезазначених ризиків слідчий суддя вважає обґрунтованими вимогу детектива щодо покладення саме таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження. Покладення на підозрюваного саме таких обов`язків дає можливість органу досудового розслідування здійснювати контроль за його належною процесуальною поведінкою.
Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).
У судовому засіданні прокурор повідомив, що строк досудового розслідування закінчується 23.11.2022 року. Таким чином з урахуванням положень ч. 1 ст. 219 КПК України, строк виконання обов`язків належить визначити саме до 23.11.2022 року у межах строку досудового розслідування.
За наведених вище обставин клопотання слідчого СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_5 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу належить задовольнити повністю.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 194, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у виді «особистого зобов`язання».
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 виконання таких обов`язків:
1) прибувати до слідчого СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, прокурора, слідчого судді, суду на першу вимогу;
2) не відлучатися за межі м. Коломия Івано-Франківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії покладених слідчим суддею обов`язків визначити до 23.11.2022 року в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що згідно з ч. 2 ст. 179 КПК України в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Контроль за виконанням підозрюваним особистого зобов`язання покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000601 від 09.09.2022 року
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1