Справа № 303/7562/21
Провадження № 1-кс/303/2388/21
У Х В А Л А

м.Мукачево 24 вересня 2021 року

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , Великолучківської територіальної громади Закарпатської області, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000412 від 23.09.2021 року.
в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 24.09.2021 року звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000412 від 23.09.2021 року.
Дане клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183,184 КПК України.
Підозрюваний, якого було затримано в порядку ст. 208 КПК України, доставлений в судове засідання, копію клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, отримав о 16 год. 50 хв. 23 вересня 2021 року, що підтверджується його особистим підписом.
Клопотання слідчого мотивоване тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Зокрема, як встановлено досудовим розслідуванням, він 22 вересня 2021 року близько 18.00 години, знаходячись за місцем свого проживання зателефонував потерпілому ОСОБА_7 та домовився з ним про зустріч під приводом випити кави. Після чого, домовившись про зустріч, ОСОБА_5 близько 19.00 години приїхав на АДРЕСА_2 де в той час знаходився потерпілий та на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин затіяв сварку зі ОСОБА_7 , в ході якої діючи умисно, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, їх карність та настання суспільно-небезпечних наслідків, з метою спричинення тілесних ушкоджень, тримаючи у правій руці заздалегідь заготовлений металевий предмет, зовні схожий на амортизатор з кришки багажника, наніс ним не менше 5 ударів в область голови потерпілого ОСОБА_7 , і в результаті спричинив потерпілому тілесні ушкодження у вигляді перелому скулової дуги зліва, передньої стінки гаймопорової пазухи зліва, гемосинус, перелом кісток носа, забійної рани голови, ЗЧМТ, струс головного мозку.
За даним фактом, 23.09.2021 слідчим відділенням відділу поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000412 із правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
22.09.2021 о 22 годині 50 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , одруженого, не працюючого затримано, у порядку ст.208 КПК України, а 23.09.2021 року його повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження небезпечне для життя в момент заподіяння.
Необхідність у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 викликана метою забезпечення виконання ним належної процесуальної поведінки та покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчиняти інші кримінальні правопорушення проти життя та здоров`я особи. Оскільки підозрюваний вчинив злочин із застосуванням насильства, який призвів до спричинення тяжкого тілесного ушкодження небезпечного для життя в момент заподіяння, на думку слідчого йому слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, пояснили, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років. Підозрюваний може переховуватися від органу досудового слідства, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання і застосувати відносно нього більш-м`який запобіжний захід домашній арешт. При цьому пояснив, що повністю визнає себе винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочину, розкаюється у вчиненому, в момент заподіяння потерпілому тілесних ушкоджень перебував в емоційному стані.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 просила відмовити в задоволенні клопотання про застосування відносно його підзахисного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час. Пояснила, що наведені слідчим ризики нічим не підтверджені, Впливати на свідків та потерпілого підозрюваний не буде, оскільки повністю визнає свою вину. Він перебуває в шлюбі, на даний час проживає з своїми батьками, які у власності мають будинок і надали письмову заяву про можливість перебування підозрюваного під домашнім арештом в їх будинку.
Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, включаючи витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, заслухавши думку прокурора, слідчого, позицію підозрюваного та захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до приписів ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо, прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з яким обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В судовому засіданні прокурор довів наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за яке може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8-х років та достатні підстави вважати, що існують ризики: впливати на потерпілого та свідків; переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 2 - 5 ч.1 ст. 177 КПК та не підлягає розширеному тлумаченню.
З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).
Наданими слідчим до клопотання матеріалами доводиться наявність фактів, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться ОСОБА_5 , міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 121 КК України, за яким йому повідомлено підозру.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Прокурором в судовому засіданні, крім обґрунтованої підозри, доведено наявність кількох ризиків, передбачених ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, що вказує на його нестійкі моральні переконання, а тому існують ризики, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому підозрюваному ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Аналіз особистості ОСОБА_5 вказує на те, що він не має стійких соціальних зв`язків, проживає у с.Зняцево Мукачівського району з батьками, останній ніде офіційно не працює та не має постійного джерела доходу, одружений, однак спільно з дружиною не проживає, і ці дані вказують про неможливість застосування до нього таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт або застава, так як вони не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і не будуть ефективними запобіжними заходами для запобігання вказаним ризикам, порівняно з запобіжним заходом у виді тримання під варту.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, також в судовому засіданні не отримано відомостей щодо міцних соціальних зв`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.
Отже, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного/обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, альтернативні (більш м`які) запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного, а тому наявна необхідність застосування такої міри запобіжного заходу, як тримання під вартою із визначенням строку у межах шістдесяти днів, відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України.
Згідно ч.3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним/обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом. При цьому, частиною четвертою даної статті передбачено, що слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи обставини кримінального провадження, згідно яких ОСОБА_5 застосовував насильство відносно потерпілого, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 198, 376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , Великолучківської територіальної громади Закарпатської області, громадянина України, українця, не працюючого, раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто по 22 листопада 2021 року включно, без визначення розміру застави.
Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя Мукачівського
міськрайонного суду ОСОБА_1