Справа № 390/289/22
Провадження № 1-кс/390/4/22
УХВАЛА
"15" березня 2022 р. м.Кропивницький

Слідчий суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:
14.03.2022 представник заявника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням про скасування арешту майна. В обґунтування клопотання зазначила, що ухвалою слідчого судді від 19.01.2022 р. у рамках кримінального провадження № 0000150 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, накладено арешт на транспортний засіб марки «Mercedes-Benz», р.н. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу, із забороною користування та розпорядження ним до прийняття рішення по кримінальному провадженню. Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 14.02.2022 р. ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19.01.2022 р. залишено без змін. У матеріалах кримінального провадження транспортний засіб автомобіль марки «Mercedes-Benz», р.н. НОМЕР_1 , питання про повернення якого ставиться на вирішення, визнано речовим доказом і таким він залишається у кримінальному провадженні станом на сьогоднішній день, хоча відділом досудового розслідування призначені та проведені судові інженерно-транспортні (автотехнічна та транспортнортно-трасологічна) експертизи в рамках кримінального провадження №0000150. Враховуючи те, що у кримінальному провадженні, в рамках якого було накладено арешт на автомобіль, який належить ОСОБА_3 , вже проведено ряд судових експертиз, то і підстав для подальшого зберігання вказаного автомобіля немає, а тому і потреба в утриманні такого транспортного засобу на спеціальному майданчику речових доказів при Кропивницькому РУП Головного управління НП в Кіровоградській області відпала.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми вбачається, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

Зі змісту клопотання вбачається, що ухвала про арешт транспортного засобу марки «Mercedes-Benz», державний номер НОМЕР_1 , винесено Кіровським районним судом м. Кіророграда.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Кіровоградського районного суду Кіровоградської області.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, тому, клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000150 слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання слідчому.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ :
Клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1