Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/399/21
Провадження № 1-кп/935/91/22
У Х В А Л А
Іменем України
17 січня 2022 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

представника потерпілої ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000015 від 16.02.2021 стосовно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.299 КК України, -

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду перебуває вказане кримінальне провадження.

До канцелярії суду 14.01.2022 надійшло клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, 17.01.2022 захисник ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про зміну раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт у нічну пору доби.

Прокурор просить відмовити у задоволенні клопотання захисника, вважає, що підстави для зміни обвинуваченому запобіжного заходу відсутні і наразі саме тримання під вартою забезпечить виконання ОСОБА_6 своїх процесуальних обов`язків, а також є єдиним стримуючим обвинуваченого фактором від вчинення інших кримінальних правопорушень. Разом з тим вважає, що ризики, визначені ст.177 КПК України, продовжують існувати, підстави застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінились. Такими підставами прокурор вважає суворість покарання, передбачене санкцією ч.3 ст.299 КК України, неодноразове грубе порушення обвинуваченим умов домашнього арешту, за відсутності найменшої критичності до таких порушень з боку обвинуваченого, високу ймовірність продовження обвинуваченим вчинення подібних кримінальних правопорушень, враховуючи, що вбитих собак останній вживав у їжу та не вбачає у цьому нічого злочинного, або інших кримінальних правопорушень. Крім того зазначив, що потерпіла та свідки проживають в одному населеному пункті з обвинуваченим, а тому останній може незаконно впливати на них, адже прокурор припускає, що після виконання судової ветеринарної експертизи виникне питання щодо повторного допиту свідків чи потерпілої. На думку прокурора, більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого. Проти клопотання захисника категорично заперечив, просить відмовити в його задоволенні.

Потерпіла ОСОБА_9 та її представник ОСОБА_5 клопотання прокурора підтримали у повному обсязі, проти заявленого захисником клопотання категорично заперечили.

Захисник ОСОБА_8 підтримав заявлене ним клопотання, вважає, що підстави для тримання обвинуваченого під вартою відпали, оскільки учасники судового провадження допитані, матеріали кримінального провадження досліджено, а тому просить обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічну пору доби.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника, просить змінити йому раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на нічний домашній арешт, вважає, що підстави тримати його під вартою відсутні.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов такого висновку.

Згідно положень ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 06.04.2021 обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 15.04.2021 обвинуваченому продовжено обраний щодо нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці до 15.06.2021 включно, із застосуванням електронних засобів контролю із певними обмеженнями.

20.05.2021 ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області стосовно обвинуваченого змінено раніше обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на тримання під вартою до 15.06.2021.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 15.09.2021 обвинуваченому продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 08.10.2021.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 05.10.2021 обвинуваченому продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 03.12.2021.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 22.11.2021 обвинуваченому продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 20.01.2022.

Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання, у тому числі, таким спробам, як: переховування від суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності усі обставини, у тому числі і зазначені у ст.178 КПК України, а саме: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 6) репутацію обвинуваченого; 7) майновий стан обвинуваченого; 8) наявність судимостей; 9) дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У відповідності до положень ст.29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Право на свободу та особисту недоторканість не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку,які визначені у законі (Рішення КСУ від 11.10.2011 №10-рп/2011, Рішення КСУ від 23.11.2017 №1-р/2017).

Згідно практики Європейського суд з прав людини (рішення справі «Ілійков проти Болгарії») суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Вирішуючи питання, зазначені у клопотаннях прокурора та захисника, суд враховує, що обвинувачений раніше не судимий, має молодий вік та постійне місце проживання, учасники судового провадження (обвинувачений, потерпіла, свідки обвинувачення, спеціаліст) допитані, матеріали кримінального провадження досліджено.

Разом з тим, у кримінальному провадженні призначено судово-ветеринарну експертизу, висновки якої можуть бути підставою для повторного допиту учасників судового провадження, а разом з тим потерпіла та свідки проживають в одному населеному пункті з обвинуваченим, якого за місцем проживання характеризують негативно, як особу, яка агресивно налаштована, про що у судовому засіданні зазначали свідки, включаючи і представника місцевого самоврядування: сільського голову Харитонівської сільської ради, навіть і в судових засіданнях ОСОБА_6 поводив себе агресивно стосовно свідків, а тому існує велика ймовірність незаконного впливу на свідків та потерпілу з боку обвинуваченого. Крім того, останньому інкримінується вчинення злочину, що відноситься до категорії тяжких злочинів, міра покарання за який, у разі визнання ОСОБА_6 винуватим, становить від п`яти до восьми років позбавлення волі, що може бути підставою для переховування його суду, враховуючи при цьому, що ОСОБА_6 не одружений, утриманців не має, що вказує на відсутність міцних соціальних зв`язків .

Суд дійшов висновку, що існує висока ймовірність продовження обвинуваченим вчинення злочинів, аналогічний тому, які йому інкримінуються, оскільки останній і сам не заперечує факт вживання в їжу вбитих ним же собак, не вбачаючи у цьому нічого злочинного, а також і інших кримінальних правопорушень, оскільки обвинувачений офіційно не працевлаштований, а отже стабільного доходу не має.

Суд також враховує, що умови застосованого до 20 травня 2021 року запобіжного заходу у вигляду домашнього арешту обвинувачений неодноразово грубо і свідомо порушував, залишаючи місце свого проживання та перебуваючи у різних населених пунктах (м.Коростишів, села Харитонівка та Стрижівка Житомирського р-ну), розводив багаття у ночі у лісі за межами свого домоволодіння, провокував свідків та погрожував їм, з приводу чого були відповідні звернення до поліції. Слід також зауважити, що обвинувачений не виявляв навіть найменшого критичного ставлення до вчинених ним порушень умов домашнього арешту, пояснюючи у судовому засіданні, що мав підстави залишати своє місце проживання, однак такі підстави визнавались судом необґрунтованими.

Відомості щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання обвинуваченого під вартою суду не надано

Крім того, у відповідності до положень ч.3 ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Достатні стримуючі фактори, у разі застосування до обвинуваченого інших, менш суворих запобіжних заходів, на переконання суду, відсутні.

Отже, суд дійшов обґрунтованого висновку, що з часу обрання міри запобіжного заходу обвинуваченому, його продовження, до вирішення даного клопотання ризики, передбачені ст.177 КПК продовжують існувати, не змінились також і обставини, які стали підставою для обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу та обстановка, яка давала б суду підстави вважати, що належну поведінку обвинуваченого може забезпечити і більш м`який запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст.176,177,178,183,331 КПК України, суд,

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 17.03.2022 включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_6 розмір застави 20 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому постановою КМУ.

3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 такі обов`язки:

-прибувати до суду за кожною вимогою;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

-заборонити спілкуватися зі свідками, потерпілими, іншими особами у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі внесення застави обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

В задоволенні клопотання захисника про зміну обвинуваченому ОСОБА_6 раніше обраного запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1