УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Національної поліції України ГУ НП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

В С Т А Н О В И В:
11.10.2021 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність Національної поліції України ГУ НП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Скаргу мотивовано тим, що 02.09.2021 ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернулася до Національної поліції України ГУ НП у місті Києві із заявою про вчинення злочинів, передбачених ст. 28, ст. 255, ст. 356, ст. 364, ст. 367 КК України, службовими особами Головного управління пенсійного фонду України у м. Києві.
14.09.2021 заявнику у телефонному режимі працівниками канцелярій було повідомлено, що вказану заяву направлено до Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві та зареєстровано за номером № С-5750 від 10.09.2021. Однак, станом на день звернення до суду з вказаною скаргою відомості викладені в заяві не були внесені до ЄРДР.
Враховуючи викладене, заявник просить слідчого суддю:
- поновити пропущений строк для звернення з вищезазначеною скаргою;
- визнати бездіяльність Національної поліції України ГУ НП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР;
- зобов`язати Національну поліцію України ГУ НП у місті Києві внести відомості до ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_2 про вчинення злочину, які мають ознаки складу злочину за ст. 28, ст. 255, ст. 356, ст. 364, ст. 367 КК України та розпочати досудове розслідування.
Слідчий суддя, дослідивши скаргу, дійшла до висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала з наступних підстав.
У частині 1 статті 214 КПК України, зокрема, зазначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Таким чином, заява про кримінальне правопорушення у передбачений кримінальним процесуальним законодавством 24-годинний строк має вноситись до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Таким чином, відповідно до положень ст. 214, ч. 1 ст. 304 КПК України виникнення права на оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення необхідно пов`язувати зі спливом 24 годин після отримання уповноваженою особою заяви про злочин та із вказаної дати необхідно рахувати початок перебігу десятиденного строку на оскарження бездіяльності.
Як вбачається зі змісту скарги, 02.09.2021 ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернувся до Національної поліції України ГУ НП у місті Києві із заявою про вчинення злочинів, передбачених ст. 28, ст. 255, ст. 356, ст. 364, ст. 367 КК України, службовими особами Головного управління пенсійного фонду України у м. Києві.
14.09.2021 заявнику у телефонному режимі працівниками канцелярій було повідомлено, що вказану заяву направлено до Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві та зареєстровано за номером № С-5750 від 10.09.2021.
При цьому, скаржник просить поновити пропущений строк для звернення зі скаргою до слідчого судді, оскільки жодної відповіді від Національної поліції України ГУ НП у місті Києві та Шевченківського УП ГУ НП у місті Києві на вказану заяву скаржником не було отримано.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений процесуальний строк може бути поновлений слідчим суддею, якщо його пропущено з поважних причин.

Поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин. Особою, яка порушує питання поновлення пропущеного строку, має бути доведено, що передбачений нормами КПК України строк не використаний за призначенням та доведено поважність такого пропуску.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи, і перешкодили йому виконати процесуальні дії у межах встановленого КПК України проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів; 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.
Слід зазначити, що процесуальний закон не пов`язує можливість оскарження невнесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення із отриманням відповіді на таке звернення, оскільки, як зазначено вище, перебіг строку оскарження починається саме після спливу 24 годин з моменту подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.
Відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Інститут строків сприяє досягненню юридичної визначеності у кримінально-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу не зловживати наданими їм правами. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.
Разом з тим, матеріали скарги не містять документів, які б підтверджували дату отримання уповноваженою особою Національної поліції України ГУ НП у місті Києві заяви ОСОБА_2 , що перешкоджає слідчому судді перевірити чи дотримано заявником строк на подання відповідної скарги, визначений ч. 1 ст. 304 КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для поновлення процесуального строку та приходить до висновку про необхідність повернення скарги ОСОБА_2 .
Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Скаргу скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність Національної поліції України ГУ НП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернути особі, яка її подала.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1