Провадження №1-кс/359/1800/2021
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
1 листопада 2021 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0000143, внесеному 08.10.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених 1 ст. 358 та ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна, -

в с т а н о в и в :
01.11.2021 року прокурор звернувся із зазначеним клопотанням в рамках розслідування кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358 та ч. 4 ст. 358 КК України.

Так, встановлено, що Сектором дізнання ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000143, внесеному 08.10.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом підроблення офіційних документів міжнародних свідоцтв про вакцинацію від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та використання при проходженні паспортного контролю в міжнародному пункті пропуску для повітряного сполучення «Бориспіль» (термінал «D» ДП «МА «Бориспіль») завідомо підроблених документів міжнародних свідоцтв про вакцинацію від гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, за ознаками кримінальних правопорушень (проступків), передбачених ч. 1 ст. 358 та ч. 4 ст. 358 КК України.

Крім того, встановлено, що 27.10.2021 приблизно о 13 год. 35 хв. в терміналі «D» ДП «МА «Бориспіль» за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, під час здійснення оформлення пасажирів рейсу № 0751 сполученням «Варшава-Київ», виявлено громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який під час проходження паспортного контролю з метою звільнення від самоізоляції надав для перевірки міжнародне свідоцтво про вакцинацію/профілактику, видане Комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» () на власні анкетні дані, що містять ознаки підробки.

Так, при скануванні QR-коду даного міжнародного свідоцтва про вакцинацію/профілактику спеціальним програмним забезпеченням не здійснюється його верифікація.

Таким чином, у органу досудового розслідування виникли обґрунтовані підстави вважати, що надане ОСОБА_4 міжнародне свідоцтво про вакцинацію/профілактику, видане Комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» () виготовлено шляхом повної або часткової підробки.

У зв`язку із наявністю достатніх підстав вважати, що виявлені невідповідності мають кримінальне походження, 27.10.2021 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, вилучено міжнародне свідоцтво про вакцинацію/профілактику, видане Комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» () на анкетні дані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

27.10.2021 вилучений документ визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Зазначений матеріальний об`єкт може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі був предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягають перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

У зв`язку з викладеним та враховуючи, що вилучене 27.10.2021 міжнародне свідоцтво про вакцинацію/профілактику, видане Комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» () на анкетні дані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважаються тимчасово вилученим майном, є предметом кримінального правопорушення, не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженню, з метою належного збереження речового доказу, прокурор просив накласти арешт на зазначене в клопотанні майно.

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлений належним чином про час та місце розгляду клопотання, причина неявки суду не відома. До початку судового засідання надав письмову заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі з наведених в ньому підстав.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуття в судове засідання прокурора в даному кримінальному провадженні.

Ознайомившись із матеріалами клопотання, вважаю за необхідне його задовольнити, виходячи з наступного.
Розгляд клопотання проводиться у відсутність власника майна, з метою забезпечення арешту майна та унеможливлення його відчуження, використання, переоформлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зазначений матеріальний об`єкт може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі був предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягають перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

З наданих суду матеріалів вбачається, що незастосування арешту вказаного майна може призвести до зникнення, втрати вказаного майна.

З урахуванням наведених норм КПК України та встановлених обставин, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на тимчасове вилучене майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 27.10.2021 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7 майно, а саме:

- міжнародне свідоцтво про вакцинацію/профілактику, видане Комунальним некомерційним підприємством Львівської обласної ради «Львівська обласна інфекційна клінічна лікарня» () на анкетні дані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке є предметом кримінально протиправних дій, а також може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Слідчий суддя ОСОБА_1