УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000194

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Звертаючись з клопотанням в порядку ст.174 КПК України, адвокат ОСОБА_3 зазначає, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.03.2018 в рамках кримінального провадження №0000194 накладено арешт на ряд земельних ділянок, зокрема, на земельну ділянку загальною площею 3,4703 га з кадастровим номером :01:003:0020, що розташована на території Розаліївської сільської ради Білоцерківського району Київської області.

Обгрунтовуючи правові підстави звернення із вказаним клопотанням адвокат ОСОБА_3 вказує, що власник спірного майна ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а спадкоємцем на спадкове майно померлого, у тому числі на спірну земельну ділянку, є ОСОБА_4 , однак накладений арешт позбавляє можливості останню отримати свідоцтво про право на спадщину.
Також вказує, що у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, оскільки 20.09.2019 старшим слідчим СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000194 на підставі ст.284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу злочину та закінченням строку досудового розслідування, а тому накладений арешт підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, звертаючись з клопотанням просила здійснювати розгляд за її відсутності.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання повідомлений належним чином та завчасно, причини неявки суду не повідомляв.

Вивчивши надані заявником матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

До слідчого судді звернулась адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням в порядку ст.174 КПК України вказуючи на те, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.03.2018 в рамках кримінального провадження №0000194 накладено арешт на ряд земельних ділянок, зокрема, на земельну ділянку загальною площею 3,4703 га з кадастровим номером :01:003:0020, що розташована на території Розаліївської сільської ради Білоцерківського району Київської області.

Звертаючись з клопотанням заявник вказує, що власник спірного майна ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а спадкоємцем на спадкове майно померлого, у тому числі на спірну земельну ділянку, є ОСОБА_4 , а накладений арешт підлягає скасуванню з огляду на відсутність потреби у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, оскільки 20.09.2019 старшим слідчим СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000194.

У той же час, заявником не долучено до матеріалів клопотання ухвали слідчого судді від 20.03.2018 завіреної в належний спосіб, також відсутня у матеріалах клопотання завірена в належний спосіб постанова слідчого ОСОБА_6 від 20.09.2019, на яку посилається заявник, як на підставу для скасування арешту майна, що перешкоджає слідчому судді перевірити ті обставини, на які посилається заявник.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Також кримінальним процесуальним законом обумовлено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст.26 КПК України), а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч.3 ст.26 КПК України).

З огляду на наведене, слідчий суддя не вбачає правових підстав для скасування арешту майна.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309, КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20.03.2018 у кримінальному провадженні №0000194.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя