Справа № 645/287/22
Провадження № 1-кс/645/129/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2022 року місто Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000043 від 11.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000043 від 11.01.2022 року, в якому просить суд накласти арешт на речові докази, які 14.01.2022 року добровільно видані свідком ОСОБА_4 , а саме на металеві решітки (віконні грати) у кількості двох одиниць, які мають однакові параметри, а саме: загальний розмір однієї з яких складає 170 см на 70 см, яка складається з двох кустових труб чорного металу загальною довжиною 340 см та 7 труб чорного металу, квадратної форми, розмірами 4 см на 4 см, загальною довжиною 490 см, вагою 5 кг з визначенням місця відповідального зберігання КП "Жилкомсервіс" в особі начальника № 54.

Клопотання обґрунтоване тим, що 10.01.2022 року до СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшли матеріали перевірки із заявами про те, що приблизно, у проміжок часу 14.12.2021 року по 15.12.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , у під`їзді № 3 невстановлена особа скоїла крадіжку металевих віконних грат у кількості 4-х одиниць, та приблизно, у проміжок часу 15.12.2021 року по 16.12.2021 року за адресою: АДРЕСА_2 , у під`їздах № 1, 4 невстановлена особа скоїла крадіжку металевих віконних грат у кількості 7-ми одиниць, спричинивши матеріальну шкоду.

За даним фактом СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області розпочате досудове розслідування, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000043 від 11.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

14.01.2022 року під час проведення огляду місця події у місці прийому вторинної сировини, за адресою: АДРЕСА_3 , було виявлено та вилучено під заяву про добровільну видачу у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , металеві віконні грати, у кількості двох одиниць які мають однакові параметри, а саме: загальний розмір однієї з яких складає 170 см. на 70 см., яка складається з двох кутових труб чорного металу кутової форми та 7 труб чорного металу, квадратної форми, які він придбав в якості металобрухту для особистого господарства.

Під час допиту ОСОБА_4 в якості свідка, останній повідомив, що придбав вказані металеві віконні грати у раніше невідомого йому чоловіка для особистого господарства.

Під час проведення огляду предметів 14.01.2022 року, встановлено, що металеві віконні грати, виготовлені з труб чорного металу, у кількості двох одиниць, кожна з яких мають такі розміри: 170 см - ширина, 70 см - висота, складається з 7 труб квадратної форми, розміром 2 см на 2 см, товщиною металу 2 см, загальною довжиною 490 см та двох труб-кутів, розмірами 2 см на 2 см товщиною металу 0,5 см., загальною довжиною 340 см, вагою по 5 кг. кожна.

КП "Жилкомсервіс" було надано інформацію щодо вартості та кількості викрадених металевих решіток (віконних грат) та акти оглядів житлових будинків за адресами: АДРЕСА_2 (під`їзд №3), м. Харків, пр-т Московський, 204/1 (під`їзди № 1,4) та перебувають на балансі КП "Жилкомсервіс", тобто існують підстави вважати, що власником викрадених решіток є КП "Жилкомсервіс".

Прокурор вказує, що необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі обумовлена тим, що вищевказане майно має значення речових доказів та фактично має сліди вчиненого правопрушення, також в обґрунтування необхідності накладення арешту на майно вказано, що це необхідно з метою його збереження, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно та належним чином, через канцелярію суду надав заяву про проведення судового засідання без його участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №90000043 від 11.01.2022 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

В ході огляду місця події 14.01.2022 року у місці прийому вторинної сировини, за адресою: АДРЕСА_3 , було виявлено та вилучено під заяву про добровільну видачу у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , металеві віконні грати, у кількості двох одиниць які мають однакові параметри, а саме: загальний розмір однієї з яких складає 170 см. на 70 см., яка складається з двох кутових труб чорного металу кутової форми та 7 труб чорного металу, квадратної форми, які він придбав в якості металобрухту для особистого господарства.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000043 від 11.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, які 14.01.2022 року добровільно видані свідком ОСОБА_4 , а саме на металеві решітки (віконні грати) у кількості двох одиниць, які мають однакові параметри, а саме: загальний розмір однієї з яких складає 170 см на 70 см, яка складається з двох кустових труб чорного металу загальною довжиною 340 см та 7 труб чорного металу, квадратної форми, розмірами 4 см на 4 см, загальною довжиною 490 см, вагою 5 кг.

Визначити місцем зберігання металевих решіток (віконні грати) у кількості двох одиниць, які мають однакові параметри, а саме: загальний розмір однієї з яких складає 170 см на 70 см, яка складається з двох кустових труб чорного металу загальною довжиною 340 см та 7 труб чорного металу, квадратної форми, розмірами 4 см на 4 см, загальною довжиною 490 см, вагою 5 кг - КП "Жилкомсервіс" в особі начальника дільниці №54.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала виготовлена 25.01.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1