СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/9989/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2021 року м. Київ
слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі представника заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ПрАТ «Окма» у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №000949 від 23.09.2020, про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
ПрАТ «Окма» звернулося до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 17.12.2021 року у справі № 759/28619/21 у кримінальному провадженні №000949 від 23.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Клопотання обґрунтоване тим, що ПрАТ «Окма» є депозитарною установою, яке має ліцензію Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку і здійснює професійну діяльність на фондовому ринку (депозитарну діяльність), а емітентом є ПАТ «Білоцерківська ТЕЦ». ПрАТ «Окма» укладає договори про обслуговування рахунка в цінних паперах (зокрема з Mulready Ventures Limited та Frold Project Limited, яким належать акції ПАТ «Білоцерківська ТЕЦ). Згідно вказаних договорів надаються послуги щодо відкриття та обслуговування рахунків у цінних паперах. Крім того ПрАТ «Окма» має зобов`язання по договору щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення позачергових загальних зборів AT «Білоцерківська Теплоелектроцентраль». Пункти 2, 2.1, 2.2 та 3 зазначеної ухвали прямо стосуються діяльності ПрАТ «Окма» порушують та незаконно обмежують його права (ухвалою накладено не лише арешт на акції, а й низку заборон на здійснення певних дій). А саме, ПрАТ «Окма» є держателем і володільцем реєстру акціонерів AT «Білоцерківська Теплоелектроцентраль», а ухвалою від 17.12.2021 р. будь-яким депозитарним установам заборонено видавати реєстри акціонерів, тому згідно ст. 174 КПК, володілець майна має право подати клопотання про скасування арешту майна, оскільки його накладено необґрунтовано. Також в порушення вимог ст. 170 КПК арешт накладено на майно особи, яка не є підозрюваною, обвинуваченою, засудженою.
Про підозру протягом року досудового розслідування жодній особі не повідомлено. Орган досудового розслідування проводить розслідування по подіям, які не внесені в ЄРДР. Цивільний позов подано в фактовій справі, розмір матеріальних збитків не встановлено в передбачений законом спосіб. Спір є суто господарським та вирішувався господарським судом, перед яким заявлялися аналогічні вимоги щодо накладення заборон і суди неодноразово відмовляли заявнику.
Ухвалою накладено арешт на акції, а також низку інших заборон, які фактично блокують право користування корпоративними правами, унеможливлюють проведення загальних зборів. Виходячи з правової природи корпоративних прав (поєднання в них як майнових, так і немайнових прав), на корпоративні права можна накладати арешт із визначенням обсягу прав, на які поширюється арешт. Інакше, через неможливість видати реєстр акціонерів, - неможливо провести збори, що блокує роботу підприємства.
Арешт не може бути накладений на немайнові права учасника, тобто накладена ухвалою заборона видавати реєстр акціонерів призведе до неможливості брати участь та голосувати на загальних зборах товариства, адже це може призвести до неможливості товариства здійснювати господарську діяльність.
Представник заявника клопотання підтримала, просила його задовольнити у повному обсязі, подала письмові доповнення до клопотання про скасування арешту та зазначила, що ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 24.12.2021р. у справі 759/29141/21 було скасовано арешти, накладені ухвалою від 17.12.2021р.
Представник ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста», за клопотанням якого було накладено арешт, у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.
Заслухавши думку предстаника ПрАТ "Окма", дослідивши клопотання та долучені до нього документи, а також матеріали справи №759/28619/21, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. В матеріалах справи №759/28619/21 постанова про визнання майна, на яке накладено арешт, речовим доказом відсутня.
Ст. 131 КПК встановлює перелік заходів забезпечення кримінального провадження, до яких серед іншого входить арешт майна. Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 17.12.2021 року у справі № 759/28619/21 додатково накладені ще й інші заборони, хоча КПК не передбачено таких видів забезпечення як заборона видавати реєстр акціонерів та інше.
Накладення арешту вказаною ухвалою фактично зупиняє роботу підприємства, оскільки блокується право користування корпоративними правами, що унеможливлює проведення загальних зборів. При цьому слід врахувати, що заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування, чого не буде досягнуто при застосуванні заборони видавати реєстр акціонерів Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль» та проводити реєстаційні дії щодо зміни тимчасово виконуючого обов`язки директора (керівника).
Крім того, слідчий суддя враховує, що арешт накладено на майно особи, яка не є підозрюваною, обвинуваченою, засудженою, оскільки у кримінальному провадженні про підозру жодній особі не повідомлено.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Отже, арешт накладено на майно третьої особи, а відповідно до ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, особа стає з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна, а не цивільного позивача. Арешт на майно з метою забезпечення відшкодування завданих збитків (цивільного позову) можливий на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, юридичної особи, відносно якої здійснюється кримінальне провадження.
Враховуючи викладене, слідчим суддею не встановлено достатніх і належних підстав обґрунтованості накладення арешту, у вигляді заборони видавати реєстр акціонерів Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль» та проводити реєстаційні дії щодо зміни тимчасово виконуючого обов`язки директора (керівника), що виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи, потребам досудового розслідування, отже клопотання про скасування арешту майна слід задовольнити.
Керуючись ст.ст.170, 174, 369 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ПрАТ «Окма» у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №000949 від 23.09.2020, про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт та заборони накладені ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 17.12.2021 р. у справі 759/28619/21, а саме:
- скасувати заборону видавати реєстр акціонерів Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль» ();
- скасувати заборону державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань, нотаріусам, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців і громадських формувань, іншим органам чи особам, які виконують функції в сфері державної реєстрації, проводити будь-які реєстраційні дії щодо Приватного акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль» (, м. Біла Церква, вул. Івана Кожедуба, буд. 361) щодо зміни тимчасово виконуючого обов`язки директора (керівника) ПрАТ «Білоцерківська теплоелектроцентраль» ОСОБА_4 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий MB №1 Білоцерківським МГУ МВС України 20.11.1998 року, ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) та Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль» ( м. Біла Церква, вул. Івана Кожедуба, буд. 361) щодо зміни тимчасово виконуючого обов`язки Голови Правління AT «Білоцерківська теплоелектроцентраль» ОСОБА_4 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий MB №1 Білоцерківським МГУ МВС України 20.11.1998 року, ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) до закінчення досудового розслідування.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1