Справа № 761/3065/22
Провадження № 1-кс/761/2106/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000230 від 19.01.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:
26 січня 2022 року прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000230 від 19.01.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, про арешт майна, а саме на земельні ділянки за кадастровими номерами: :62:490:0001 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), :62:490:0002 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) та :62:490:0003 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що в провадженні слідчого відділу Шевченківського УП ГУ Національної поліції у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000230 від 19.01.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи використовуючи підроблений документ ідентифікуючій особу ОСОБА_4 , нібито діючи від її імені, шахрайським шляхом заволоділи земельними ділянками за кадастровими номерами: :62:490:0001 площею 0,1 га, :62:490:0002 площею 0,1 га та :62:490:0003 площею 0,1 га, які знаходяться по провулку АДРЕСА_1 та перебувають у приватній власності ОСОБА_4 .

Таким чином, у діях вказаних осіб, які шляхом обману заволоділи земельними ділянками кадастрові номери 80000000:62:490:0003; 80000000:62:490:0002; 80000000:62:490:0001, які були зареєстровані за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 190, 358 КК України.

Діями вказаних осіб ОСОБА_4 спричинено матеріальну шкоду в особливо великому розмірі.

Отже, під час досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено, що на підставі неправомірних дій невстановлених осіб, ОСОБА_5 на підставі підроблених документів протиправно набув право власності на земельні ділянки за кадастровими номерами: :62:490:0001 площею 0,1 га, :62:490:0002 площею 0,1 га та :62:490:0003 площею 0,1 га, які знаходяться по провулку АДРЕСА_1 , які перебувають у приватній власності ОСОБА_4 .

Також, встановлено, що на даний час відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельні ділянки за кадастровими номерами: :62:490:0001 площею 0,1 га, :62:490:0002 площею 0,1 га та :62:490:0003 площею 0,1 га, які знаходяться по провулку АДРЕСА_1 , на праві власності зареєстровані за ОСОБА_6 та останнім 30.04.2021 ТОВ «Комфорт-Групп» надано право забудови земельної ділянки (суперфіцій) строком на 5 років та 21.12.2021 ОСОБА_6 закладено вказані земельні ділянки у іпотеку ОСОБА_7 . Таким чином, наявний ризик подальшого відчуження та зміни власників незаконно отриманого у власність нерухомого майна та зміни їх первісного вигляду.

21.01.2022 постановою прокурора в порядку ст. 98 КПК України земельні ділянки за кадастровими номерами: :62:490:0001 площею 0,1 га, :62:490:0002 площею 0,1 га та :62:490:0003 площею 0,1 га, які знаходяться по провулку АДРЕСА_1 , визнані речовими доказами по кримінальному провадженню, так як вони є матеріальними об`єктами, які містять сліди кримінального правопорушення, а також отриманні у власність внаслідок вчинення протиправних дій.

Одночасно з цим, сторона обвинувачення вважає за необхідне заборонити використання, експлуатацію вказаних земельних ділянок та проведення будівельних робіт, у зв`язку з тим, що на даний час існує наявний діючий договір (суперфіцій), який надає право ТОВ «Комфорт-Групп» забудови вказаних земельних ділянок, що у разі їх забудови буде істотно порушувати первинний вигляд речових доказів та право потерпілого на вільне волевиявлення щодо розпорядження своїм нерухомим майном

Прокурор ОСОБА_3 , будучи завчасно та належним чином повідомленим про час та дату судового розгляду, в судове засідання не з`явився. Разом з цим, на електронну пошту суду надійшла заява прокурора, в якій він повідомляє, що клопотання підтримує в повному обсязі, просить розглядати без його участі, крім того прокурор через електронну пошту надіслав рапорт слідчого у вказаному кримінальному провадженні, зі змісту якого вбачається, що володільця вилученого майна повідомлено про судовий розгляд вказаного клопотання.

Жодних заяв та клопотань, в тому числі про відкладення розгляду справи, від володільця тимчасово вилученого майна до суду не надходило.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання про арешт майна у відсутність прокурора та власника вилученого майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Враховуючи наведені обставини, відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України, з урахуванням скорочених строків розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання у відсутність представників власників майна.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, а саме на земельні ділянки за кадастровими номерами: :62:490:0001 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), :62:490:0002 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) та :62:490:0003 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

Долучені до клопотання документи містять відомості, що вказують на підробку документів, та протиправне набуття права власності іншими особами на земельні ділянки за кадастровими номерами: :62:490:0001 площею 0,1 га, :62:490:0002 площею 0,1 га та :62:490:0003 площею 0,1 га, які знаходяться по провулку 7-ий Радистів у м. Києві, які перебувають у приватній власності ОСОБА_4

Наведене у сукупності свідчить про існування обґрунтованих підстав вважати, що вказане майно є об`єктом кримінально-протиправних дій, а також речовими доказами у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів та унеможливлення подальшого псування, пошкодження, знищення майна шляхом проведення будівельних, земляних робіт.
За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на нерухоме майно, перелік яких наведено вище.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :
Клопотання прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000230 від 19.01.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

земельну ділянку з кадастровим номером :62:490:0001 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

земельну ділянку з кадастровим номером :62:490:0002 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

земельну ділянку з кадастровим номером :62:490:0003 площею 0,1 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000),

із забороною будь-яким реєстраторам, реєстраційним службам чи державним реєстраторам, нотаріусам та іншими особам, які мають реєстраційні повноваження, вчиняти будь-які дії щодо реєстрації, видачі будь-яких правовстановлюючих документів, спрямовані на реєстрацію зміну власника нерухомого майна та із забороною використання, експлуатації та проведення будь-яких будівельних робіт на вказаних земельних ділянках.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1