УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 жовтня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши заяву захисника ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 від участі у розгляді клопотання слідчого Служби Безпеки України ОСОБА_8 про вставнолення строку ознайомлення з матеріалами спеціального досудового розслідування у кримінальному провадженні № 120 140 107 900 000 81 від 27.02.2014,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м.Києва звернувся захисник ОСОБА_6 з заявою про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду клопотання слідчого СБУ ОСОБА_8 про вставнолення строку ознайомлення з матеріалами спеціального досудового розслідування у кримінальному провадженні № 120 140 107 900 000 81 від 27.02.2014.

На обґрунтування заявник зазначив, що сторона захисту належним чином не повідомлена про день та час розгляду ініційованого слідчим клопотання, підозрюваним не направлені повістки про виклик до суду у встановленому КПК порядку, що на думку заявника, утворює сумніви у неупередженості та об`єктивності слідчого судді.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заяву підтримав та просив задовольнити оскільки його підзахисний у встановлений КПК порядок не повідомлений про день, час та місце розгляду клопотання слідчого, що свідчить про упередженість слідчого судді.

Захисник ОСОБА_5 підтримав ініціатора заяви, зазначивши, що не всі захисники належним чином повідомлені про дату та час розгляду клопотання сторони обвинувачення, судове засідання розпочато з затримкою, що дає підстави для сумніву у неупередженості слідчого судді.

Прокурор просив відмовити у задоволенні заяви захисника, зазначаючи, що це є засобом затягування строку розгляду клопотання про вставнолення строку ознайомлення з матеріалами спеціального досудового розслідування.

Суддя, заслухавши доводи сторони захисту та заперечення прокурора, дослідивши наявні матеріали, дійшов висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.
До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Суддя бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.
Надаючи оцінку доводам заяви, суддя відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості при відправленні правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.
Отже, суб`єктивну складову категорії «безсторонній суд» утворює наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Таким чином, ознакою суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
ЄСПЛ у справі «Фей проти Австрії» зазначив, що для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Заявник у своїй заяві зазначив, що упередженість слідчого судді полягає у неналежному повідомленні підозрюваних та їх захисників у кримінальному провадженні № 120 140 107 900 000 81 від 27.02.2014 про день та час розгляду ініційованого слідчим клопотання.

Крім того, слідчий суддя невчасно розпочала засідання з розгляду такого клопотання, що також, на думку заявника, свідчить про наявність у діях слідчого судді ознак упередженості.

У той же час, клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 120 140 107 900 000 81 від 27.02.2014 подане у спеціальному досудовому розслідуванні, оскільки підозрювані оголошені у міжнародний розшук, що свідчить про неможливість їх виклику до суду для розгляду клопотання сторони обвинувачення у порядку, визначеному Главою 11 КПК.

Крім того, суддя бере до уваги, що у силу ст. 290 КПК слідчий суддя, на розгляді якого перебуває клопотання про вставнолення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, обмежений у часі розгляду такого клопотання, що покладає на нього обов`язок у найкоротші строки повідомити учасників розгляду про день та час його здійснення у передбачені ст. 135 КПК способи, зокрема, шляхом повістки на електронну пошту, по телефону або телефонограмою.

З наданих матеріалів вбачається, що у судові засідання 05.10.2021, 07.10.2021 та 12.10.2021 захисники викликались у передбачений ст. 135 КПК спосіб, що спростовує аргументи ініціатора заяви щодо неналежного повідомлення його та інших захисників про день та час розгляду клопотання слідчого.

Також, як встановлено вище, сумніви у неупередженості слідчого судді можуть викликати підозри про пряму чи опосередковану службову, фінансову, політичну тощо залежності від певної сторони у справі.
Водночас затримка початку засідання, не є підставою для обґрунтованих сумнівів у залежності слідчого судді від сторони кримінального провадження.
Таким чином, викладені у заяві захисника ОСОБА_6 доводи про наявність підстав для висновку про упередженість слідчого судді ґрунтуються на припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані та вказувати на наявність у слідчого судді, будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження щодо сторін кримінального провадження.

Таким чином, наведене заявником не створює сумнівів щодо упередженості слідчого судді.
На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд
у х в а л и в :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 від участі у розгляді клопотання слідчого Служби Безпеки України ОСОБА_8 про вставнолення строку ознайомлення з матеріалами спеціального досудового розслідування у кримінальному провадженні № 120 140 107 900 000 81 від 27.02.2014 (справа № 761/34033/21, провадження № 1-кс/761/19156/2021) відмовити

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1