Справа № 513/502/19
Провадження № 1-кс/513/1/22
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року Саратський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Сарата Одеської області заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Арцизького районного суду Одеської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000048 від 24 січня 2019 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 31 січня 2022 року задоволено подання в.о. голови Арцизького районного суду Одеської області ОСОБА_4 та направлено заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Арцизького районного суду Одеської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000048 від 24 січня 2019 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України на розгляд до Саратського районного суду Одеської області.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана заява була розподілена судді ОСОБА_1 .

Заява про відвід мотивована тим, що суддя ОСОБА_4 приймала участь у справі про відшкодування матеріальної шкоди по відношенню ЮНК 57, на користь ОСОБА_3 . Прокурор ОСОБА_5 (являється чоловіком судді ОСОБА_4 ) вів справу про порушення кримінального провадження відносно судді Суворовського районного суду м. Одеса ОСОБА_6 за заявою ОСОБА_3 , де прокурор ОСОБА_5 прийняв сторону судді ОСОБА_6 .. Також заявник зазначив, що заявлений відвід судді ОСОБА_4 є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду заяви був повідомлений належним чином, та надав заяву в якій просив суд розглядати заяву про відвід судді без його участі, заяву підтримав у повному обсязі та просив суд її задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, надав заяву відповідно до якої просив заяву про відвід судді розглянути у його відсутність.

Суддя ОСОБА_4 про дату, час, місце розгляду заяви повідомлялась належним чином.

Враховуючи вимоги ст. ст.22, 26 та 81 КПК України, вважаю за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, що не з`явилися, і приходжу до наступних висновків.

Так, відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті (ч.1 ст. 76 КПК України).

Заяви про відвід, враховуючи вимоги ч.ч. 3, 4, 5 ст. 80 КПК України, можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Як вбачається із заяви ОСОБА_3 , відвід заявлений з мотивів непогодження останнім із винесеним раніше суддею ОСОБА_4 судовим рішенням, у справі про відшкодування матеріальної шкоди по відношенню ЮНК 57, яке суддя розглядала раніше, будь-яких об`єктивних доказів наявності саме упередженості судді, тобто наявності з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в її неупередженості не наведено.

Суд відхиляє доводи ОСОБА_3 , як на підставу для відводу, що прокурор ОСОБА_5 (являється чоловіком судді ОСОБА_4 ) вів справу про порушення кримінального провадження відносно судді Суворовського районного суду м. Одеса ОСОБА_6 за заявою ОСОБА_3 , де прокурор ОСОБА_5 прийняв сторону судді ОСОБА_6 , оскільки такі не ґрунтуються на вимогах закону.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі Гаусшильдт проти Данії, Мироненко і Мартиненко проти України зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Гаусшильдт проти Данії вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно із ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Таким чином, під час розгляду заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід, заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, судом також не встановлено таких обставин, у зв`язку з чим підстави, відповідно до вимог кримінального процесуального закону України, для відводу судді відсутні.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 82, 376 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження №0000048 від 24 січня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України (справа № 513/502/19) - відмовити.

Копію ухвали направити учасникам - до відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1