Справа № 373/454/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2021 року м. Переяслав
Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

дізнавача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника сектору дізнання відділу поліції № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про надання тимчасового доступу до документів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №40000032 від 28.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Дізнавач звернулася до суду з клопотанням в межах кримінального провадження № 40000032 про надання тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю, зокрема, відомостей, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій, а саме до оригіналу першого примірника заповіту, складеного 16 січня 2015 року від імені ОСОБА_5 , а також оригіналу реєстру для реєстрації заповітів та довіреностей, що прирівнюються до нотаріально завірених, що перебувають у розпорядженні ІНФОРМАЦІЯ_1 з можливістю їх вилучення.
В обгрунтування клопотання посилається на те, що в провадженні сектору дізнання ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження, порушене 28 серпня 2020 року на підставі ухвали слідчого судді ІНФОРМАЦІЯ_2 від 25 серпня 2021 року, якою відділ поліції зобов`язано внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення за ознаками підроблення документу (заповіту).
Під час досудового розслідування встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер рідний брат потерпілого - ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилась спадщина. ОСОБА_6 є єдиним спадкоємцем за законом після смерті брата. Так, при зверненні до державного нотаріуса з питання прийняття спадщини, 23 квітня 2020 року відповідною постановою нотаріуса ОСОБА_6 отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки із заявою про прийняття спадщини після смерті його брата звернувся інший спадкоємець за заповітом.
У подальшому встановлено, що 16 січня 2015 року секретарем ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 посвідчено заповіт від імені ОСОБА_5 , яким останній, на випадок своєї смерті, усе своє майно заповідав ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
При ознайомленні ОСОБА_6 з обома екземплярами заповіту (у нотаріуса та у сільській раді) ним виявлено рукописні записи та підписи ніби-то виконані його покійним братом ОСОБА_5 . Потерпілому добре відомо який почерк та підпис мав його брат та він відразу звернув увагу, що почерк та підпис виконані у заповіті, візуально несхожі на почерк та підпис ОСОБА_5 . Крім того, ОСОБА_5 за життя зловживав спиртними напоями, у зв`язку із чим з 2004 року перебував на обліку лікаря-нарколога. За життя ОСОБА_6 неодноразово мав розмову з рідним братом щодо майна останнього. ОСОБА_5 запевняв, що жодних заповітів він не складав і складати не збирається. При цьому, усі правовстановлюючі документи на належний йому будинок та земельні ділянки передав йому, ОСОБА_6 , як підтвердження наміру на спадкування ним після смерті брата.
В ході дізнання встановлено, що ОСОБА_5 неодноразово приходив до ОСОБА_7 з питання складення заповіту, але 16 січня 2015 року ОСОБА_8 з метою складення заповіту на неї та на її доньку привела ОСОБА_5 до сільської ради, а саме до її секретаря. При посвідченні заповіту були присутні ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Матеріалами справи доведено, що ОСОБА_8 була вхожа до будинку покійного, постійно споювала його, останній перебував під постійним впливом даної особи як алкогольно залежний.
З урахуванням викладеного, у органу дізнання виникли обґрунтовані підстави вважати, що ніби-то власноручний запис і підпис ОСОБА_5 у заповіті вчинені не ним, а іншою особою. При цьому, підпис у заповіті замість заповідача могли вчинити присутні при посвідченні заповіту ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , або тертя особа.
В судовому засіданні дізнавач клопотання підтримала, просила його задовольнити. При цьому, необхідність вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, про який йдеться у клопотанні обґрунтувала необхідністю проведення почеркознавчої експертизи з метою встановлення факту підписання (непідписання) заповіту від імені ОСОБА_5 - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
На підставі ч. 2 ст. 163 КПК України розгляд клопотання дізнавача здійснюється без виклику особи, у володінні якої, перебувають речі і документи, тимчасовий доступ до яких просить надати орган досудового розслідування.
Заслухавши пояснення дізнавача, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є необґрунтованим, а отже не підлягає задоволенню, втходячи з такого.
Згідно з ч.5 ст. 163 КПК України, слідчий суддя постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 6 ст. 163 КПК України слідчий суддя постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачаються довести за допомогою цих речей та документів.
У відповідності до ч. 3 ст. 163 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Разом з тим, як вбачається зі змісту клопотання, дізнавач, звертаючись до слідчого судді з проханням надати тимчасовий доступ до речей та документів, таких вимог закону не дотримався.
Так, у клопотанні дізнавач посилається на те, що підпис у заповіті та реєстрі вчинений від імені ОСОБА_5 іншою особою, а за допомогою речей і документів, доступ до яких він просить надати, стане можливим встановити чи здійснені у заповіті та реєстрі підписи ОСОБА_7 або ж ОСОБА_8 .
Разом з тим, докази на підтвердження обставини вчинення підпису на зазначених документах не спадкодавцем ОСОБА_5 , а іншою особою, зокрема, зразок підпису ОСОБА_5 , що дійсно належить останньому та дає підстави шляхом візуального спостереження виявити його несхожість з тим, який міститься у заповіті та реєстрі, слідчому судді не надано.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання слідчого, слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 160, 162, 163, 164, п. 10 ч. 1 ст. 309 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання начальника сектору дізнання відділу поліції № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів з метою їх виїмки, а саме оригіналу першого примірника заповіту, складеного 16 січня 2015 року від імені ОСОБА_5 , а також оригіналу реєстру для реєстрації заповітів та довіреностей, що прирівнюються до нотаріально завірених, що перебувають у розпорядженні ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1