Справа № 362/797/22
Провадження № 1-кс/362/113/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2022 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області - ОСОБА_1, за участю секретаря - ОСОБА_2, прокурора - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,-

в с т а н о в и в :

До Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся прокурор Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту шляхом заборони відчуження, користування, будівництва на земельних ділянок з кадастровими номерами: :01:009:5152, :01:009:0217 власником земельних ділянок є ТОВ «КВАН КЕПІТАЛ» (), :01:009:5280 власником земельної ділянки є ТОВ «КВАН КАПІТАЛ» (), :01:009:5279 власником земельної ділянки є ТОВ «БАСА ЛІМІТЕД» (). Крім того, прокурор просить заборонити держаним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі в реєстрацію (перереєстрацію) пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників земельних ділянок з кадастровими номерами: :01:009:5152, :01:009:0217 власником земельних ділянок є ТОВ «КВАН КЕПІТАЛ» (), :01:009:5280 власником земельної ділянки є ТОВ «КВАН КАПІТАЛ» (), :01:009:5279 власником земельної ділянки є ТОВ «БАСА ЛІМІТЕД» ().

Клопотання мотивовано наступним.

Васильківським відділом Обухівської окружної прокуратури Київської області здійснюється процесуальне керівництво досудового розслідуванням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014 від 10.01.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 239-2 КК України, тобто незаконному заволодінні землями водного фонду в особливо великих розмірах на території с. Ходосівка,Обухівського району Київської області.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що на території с. Ходосівка, Обухівського району невстановлені особи заволоділи землями водного фонду в особливо великих розмірах.

Відповідно до інформації наданої Державним агентством водних ресурсів України Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра земельні ділянки розташовані в межах села Ходосівка, Обухівського району Київської області поблизу розширеного русла р. Сіверка на відстані урізу води (приблизно) :01:009:5152 - 25 м.; :01:009:0217- 97 м.; :01:009:5280 - частково на плесі води; :01:009:5279- частково на плесі води; :01:009:5089 - більша частина на плесі води.

Отже частина ділянок розміщена за межами нормативно прибережної захисної смуги р. Сіверка, та частина накладається на плесо води.

Річка Сіверка згідно класифікації відноситься до малих річок тому їх нормативна прибережна захисна смуга становить 25 м. урізу води ( ст. 88 Водного кодексу України і ст. 60 Земельного кодексу України).

Також, встановлено, що відповідно до дозвільних документів на будівництво житлового комплексу «ЖК BASA city», а саме «Дозвіл на виконання будівельних робіт від 31.08.2021 № ІУ 66 Нове будівництво житлового комплексу багатоквартирних житлових будинків з об`єктами громадського призначення по вулицях: Новообухівське Шосе, Приозерна, Набережно-Сіверська в селі Ходосівка, Києво-Святошинського району, Київської області» відбувається на зазначених земельних ділянках водного фонду, чим порушують вимоги земельного та водного законодавства, які розташовані в с. Ходосівка, Обухівського району Київської області.

Згідно ст. 60 Земельного кодексу України, вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності встановлюються прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною:

а) для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менш як 3 гектари - 25 метрів;

б) для середніх річок, водосховищ на них, водойм, а також ставків площею понад 3 гектари - 50 метрів;

в) для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

При крутизні схилів більше трьох градусів мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється.

Межі прибережних захисних смуг, пляжних зон зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації на місцевому та регіональному рівнях та позначаються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування на місцевості інформаційними знаками. Відомості про межі прибережних захисних смуг, пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель.

Прибережні захисні смуги в межах населених пунктів встановлюються згідно з комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, а в разі їх відсутності або якщо містобудівною документацією межі таких смуг не встановлені, вони визначаються шириною 100 метрів від урізу води морів, морських заток і лиманів, а для інших водних об`єктів - згідно з частиною другою цієї статті.

Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках усіх категорій земель, крім земель морського транспорту.

У межах прибережних захисних смуг забезпечується безперешкодний та безоплатний доступ громадян до узбережжя морів, морських заток, лиманів та островів у внутрішніх морських водах у межах пляжної зони, до берегів річок, водойм та островів для загального водокористування, крім земель охоронних зон, зон санітарної охорони, санітарно-захисних зон та зон особливого режиму використання земель, а також земельних ділянок, на яких розташовані: гідротехнічні, гідрометричні та лінійні споруди; об`єкти підвищеної небезпеки; пансіонати, об`єкти реабілітації, спорту, санаторії та інші лікувально-оздоровчі заклади, дитячі оздоровчі табори, що мають відповідні передбачені законом документи на споруди та провадження відповідної діяльності; об`єкти природно-заповідного фонду, об`єкти культурної спадщини.

Обмеження доступу громадян у будь-який спосіб (у тому числі шляхом влаштування огорож або інших конструкцій) до узбережжя водних об`єктів на земельних ділянках прибережних захисних смуг, що перебувають у користуванні громадян або юридичних осіб, а також справляння за нього плати є підставою для припинення права користування земельними ділянками прибережних захисних смуг за рішенням суду.

Відповідно, до ст. 88 Водного кодексу України, з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм в межах водоохоронних зон виділяються земельні ділянки під прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною:

для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менше 3 гектарів - 25 метрів;

для середніх річок, водосховищ на них та ставків площею більше 3 гектарів - 50 метрів;

для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

Якщо крутизна схилів перевищує три градуси, мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється.

Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках всіх категорій земель, крім земель морського транспорту.

Землі прибережних захисних смуг перебувають у державній та комунальній власності та можуть надаватися в користування лише для цілей, визначених цим Кодексом.

У межах існуючих населених пунктів прибережна захисна смуга встановлюється з урахуванням містобудівної документації.

Прибережні захисні смуги в межах населених пунктів встановлюються згідно з комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, а в разі їх відсутності або якщо зазначеною містобудівною документацією межі таких смуг не встановлені, вони визначаються шириною 100 метрів від урізу води морів, морських заток і лиманів, а для інших водних об`єктів - згідно з частиною другою цієї статті. Межі прибережних захисних смуг, пляжних зон зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації та позначаються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування на місцевості інформаційними знаками. Відомості про межі прибережних захисних смуг, пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель.

Громадянам забезпечується безперешкодний та безоплатний доступ до узбережжя морів, морських заток, лиманів та островів у внутрішніх морських водах у межах пляжної зони, до берегів річок, водойм та островів для загального водокористування, крім земель охоронних зон, зон санітарної охорони, санітарно-захисних зон та зон особливого режиму використання земель, а також земельних ділянок, на яких розташовані: гідротехнічні, гідрометричні та лінійні споруди; об`єкти підвищеної небезпеки; пансіонати, об`єкти реабілітації, спорту, санаторії та інші лікувально-оздоровчі заклади, дитячі оздоровчі табори, що мають відповідні передбачені законом документи на споруди та на провадження відповідної діяльності;об`єкти природно-заповідного фонду, об`єкти культурної спадщини.

Обмеження доступу громадян у будь-який спосіб (у тому числі шляхом влаштування огорож або інших конструкцій) до узбережжя водних об`єктів на земельних ділянках прибережних захисних смуг, що перебувають у користуванні юридичних або фізичних осіб, а також справляння за нього плати є підставою для припинення права користування земельними ділянками прибережних захисних смуг за рішенням суду.

У межах населених пунктів місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування виділяються та облаштовуються пляжні зони для безперешкодного та безоплатного користування.

Згідно ст. 89 Водного кодексу України, обмеження господарської діяльності в прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах.

Прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності.

У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах забороняється:

1) розорювання земель (крім підготовки ґрунту для залуження і залісення), а також садівництво та городництво;

2) зберігання та застосування пестицидів і добрив;

3) влаштування літніх таборів для худоби;

4) будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних, а також інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів;

5) миття та обслуговування транспортних засобів і техніки;

6) влаштування звалищ сміття, гноєсховищ, накопичувачів рідких і твердих відходів виробництва, кладовищ, скотомогильників, полів фільтрації тощо;

7) випалювання сухої рослинності або її залишків з порушенням порядку, встановленого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Об`єкти, що знаходяться у прибережній захисній смузі, можуть експлуатуватись, якщо при цьому не порушується її режим. Не придатні для експлуатації споруди, а також ті, що не відповідають встановленим режимам господарювання, підлягають винесенню з прибережних захисних смуг.

У прибережних захисних смугах дозволяються реконструкція, реставрація та капітальний ремонт існуючих об`єктів.

Відповідно до інформації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва Державною архітектурно-будівельною інспекцією України ТОВ «КВАН КАПІТАЛ» () видано дозвіл на будівництво за номером № ІУ 66 від 31.08.2021 щодо земель з кадастровими номерами: :01:009:5280 які розташовані в межах с. Ходосівка Обухівського району.

У той же час, відповідно до інформації наданої Державним агентством водних ресурсів України Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра установлено, що вказана земельна ділянка накладаються землі водного фонду.

Вказане свідчить про можливу видачу дозволів на будівельні роботи № ІУ 66 від 31.08.2021 у порушення вимог чинного законодавства та свідчить про незаконне заволодіння землями водного фонду в особливо великих розмірах з подальшим будівництвом житлових будинків.

Так, вході огляду інформаційного порталу «https://lun.ua/uk/жк-plc-vita-підгірці», а саме житлового комплексу «ЖК BASA city» за розташуванням Київська область, Обухівського район, територія Феодосіївської територіальної громади, с. Ходосівка на масиві земельних ділянок за кадастровими номерами :01:009:5152, :01:009:0217, :01:009:5280, :01:009:5279, :01:009:5089, :01:009:5344.

Згідно відомостей Державного земельного кадастру земельні ділянки з кадастровими номерами: :01:009:5152, :01:009:0217 власником земельних ділянок є ТОВ «КВАН КЕПІТАЛ» (), :01:009:5280 власником земельної ділянки є ТОВ «КВАН КАПІТАЛ» (), :01:009:5279 власником земельної ділянки є ТОВ «БАСА ЛІМІТЕД» (), :01:009:5344 власником земельної ділянки є ТОВ «АМЕРІКАН ХОСПІТАЛ КИЇВ» (), :01:009:5089 власником земельної ділянки є ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ІНВЕСТИЦІЙНО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ХУТІР ЯСНИЙ" ().

Також, відповідно до огляду інформаційного порталу «Google Earth» місцевості за розташуванням Київська область, Обухівського район, територія Феодосіївської територіальної громади, с. Ходосівка встановлено зміну місцевості з 2008 по 2021 рік за за місцем розташування будівництва житлового комплексу «ЖК BASA city» шляхом зняття поверхневого шару земель водного фонду із подальшим створенням штучного водойму.

За отриманою інформацією з Державного агентства водних ресурсів України фізичні чи юридичні особи не звертались за надання дозволів з проведення робіт із створенням штучних водойм на вищезазначених земельних ділянках.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 168 Земельного кодексу України, ґрунти земельних ділянок є об`єктом особливої охорони. Власники земельних ділянок та землекористувачі не мають права здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Відповідно до ст. 52 Закону України "Про охорону земель", при проведенні гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, пов`язаних з порушенням ґрунтового покриву, відокремлена ґрунтова маса підлягає зняттю, складуванню, збереженню та перенесенню на порушені або малопродуктивні земельні ділянки відповідно до робочих проектів землеустрою.

Право власності на земельні ділянки підтверджується сформованою інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна та сформованої інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав.

Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 3 статті170 Кримінального процесуального кодексу України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до статті 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 10 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно статті 132 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Статтею 64-2 КПК України, встановлено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особа, які виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна, та мають права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосується арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Таким чином, з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження, в частині збереження об`єкту кримінально-протиправних дій, набутого кримінально протиправним шляхом, виникає необхідність у накладенні арешту на земельні ділянки, а тому клопотання підлягає задоволенню

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 131, 132, 159-166, 170, 172, 173, 376 КПК України -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування, будівництва на земельних ділянок з кадастровими номерами: :01:009:5152, :01:009:0217 власником земельних ділянок є ТОВ «КВАН КЕПІТАЛ» (), :01:009:5280 власником земельної ділянки є ТОВ «КВАН КАПІТАЛ» (), :01:009:5279 власником земельної ділянки є ТОВ «БАСА ЛІМІТЕД» ().

Заборонити держаним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії в тому числі в реєстрацію (перереєстрацію) пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників земельних ділянок з кадастровими номерами: :01:009:5152, :01:009:0217 власником земельних ділянок є ТОВ «КВАН КЕПІТАЛ» (), :01:009:5280 власником земельної ділянки є ТОВ «КВАН КАПІТАЛ» (), :01:009:5279 власником земельної ділянки є ТОВ «БАСА ЛІМІТЕД» ().

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1