Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/903/21
Справа № 711/2953/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участі прокурора ОСОБА_4 , заявника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_5 про відвід усьому складу Черкаської обласної прокуратури, яку очолює ОСОБА_6 ,-

встановив:

ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про відвід усьому складу Черкаської обласної прокуратури, яку очолює ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000889 від 01.03.2013 року, за фактом злочину, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, скоєного адвокатом ОСОБА_7 .

Заяву обґрунтовує тим, що 21.12.2020 року ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси скасовано постанову слідчого СВ Соснівського PB м. Черкаси УМВС України в Черкаській області ОСОБА_8 від 29 березня 2013 року про закриття кримінального провадження №0000889 від 01.03. 2013 року за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, скоєне адвокатом ОСОБА_7 та її спільниками проти його законних прав і інтересів, що призвело до низки негативних наслідків.

Крім того, під час судового дослідження вищевказаних матеріалів кримінального провадження №0000889 судом було виявлено масові зловживання з боку представників досудового слідства, виявлено процесуальний безлад і антизаконна анархія, щодо організації розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні та багаторічна тяганина, що явно спрямовано на приховування злочинів, скоєних вищезгаданим адвокатом ОСОБА_7 та її спільниками.

З моменту скасування незаконної постанови слідчого, керівник Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 та всі його підлеглі, всупереч вимог ст.ст. 2-9. ст.28. ст.36 КПК України, демонструють професійну некомпетентність і нездатність, щодо розслідування кримінального провадження №0000889 від 01.03.2013 року за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, яке скоїла ОСОБА_7 та її спільники. При ньому, влаштовано тяганину, яка явно спрямована на приховування злочинів даного кримінального провадження, а йому не видано витяг з ЄРДР №0000889 від 01.03.2013 року. Вважає, що приховуються процесуальні рішення досудового слідства, не вживаються заходи, щодо оформлення доказових матеріалів.

Вказані обставини, в силу п.3 ст. 77 К11К України виключають об`єктивність, законність, спроможність і компетентність щодо розслідування кримінального провадження № 0000889 від 01.03.2013 року за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, яке скоїла адвокат адвокатури Черкаської області ОСОБА_7 та її спільники. Керівник Черкаської обласної прокуратури і його підлеглі заінтересовані в результатах цього кримінального провадження, цілеспрямовано влаштовують тяганину і процесуальний безлад по приховуванню злочину.

На підставі наведеного, просить слідчого суддю ухвалити рішення, у порядку п.3 ч.1 ст.77 КПК України, яким задовольнити відвід керівнику Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 та його підлеглим у кримінальному провадженні № 0000889 від 01.03.2013 року, судове рішення направити до офісу Генерального прокурора України та директора ДБР.

В судовому засіданні ОСОБА_5 заяву про відвід підтримав, просив її задовольнити з підстав, зазначених в заяві.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення заяви про відвід заперечувала.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Черкаського РУ ГУНП в Черкаській області № 0000889 від 01.03.2013 року за заявою ОСОБА_5 про те, що 28.02.2013 року до СВ Соснівського РВ м. Черкаси УМВС України в Черкаській області надійшла заява від ОСОБА_5 з приводу того, що до відділення поштового зав`язку №35 Черкаського поштамту Центру потового зв`язку №1 надійшов адвокатський запит від імені адвоката ОСОБА_7 , який містить в собі неправдиві відомості.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 .

Так, відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 80 КПК України, заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Підстави, передбачені для відводу прокурора, зазначені у ст.77 КПК України.

Так, відповідно до ч.1 ст. 77 КПК України прокурор, слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

При цьому, вдаючись в аналіз вищезгаданої норми, безумовною підставою для відводу прокурора, слідчого є його особиста зацікавленість в ході здійснення досудового розслідування.

Вирішуючи питання про відвід, слідчий суддя наголошує на тому, що прокурор є одним з учасників кримінального провадження, що належить до сторони обвинувачення. За частиною 1 статті 36 КПК, прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. За частиною 2 статті 36 КПК прокурор виконує функцію нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Тобто, на прокурора покладається обов`язок організації процесу досудового розслідування, визначення його напрямів, координації проведення процесуальних дій, сприяння створенню умов для нормального функціонування слідчих, забезпечення дотримання під час кримінального провадження вимог законів України.

Однією з складових засад законності є обов`язок прокурора та інших учасників кримінального провадження з боку обвинувачення всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Вимога здійснення неупередженого досудового розслідування означає, що органи досудового розслідування зобов`язані об`єктивно, неупереджено, без необґрунтованої підозри та обвинувального ухилу встановити за допомогою доказів, зібраних у встановленій процесуальній формі, всі обставини кримінального правопорушення та осіб, які його вчинили. Неупередженість (об`єктивність) дослідження обставин провадження слідчим, прокурором передбачає вчинення ними процесуальних дій, ухвалення процесуальних рішень лише з підстав, встановлених КПК, та на основі зібраних фактичних даних, без обвинувального ухилу та особистої зацікавленості у вирішенні справи.

Значення об`єктивності чи неупередженості прокурора щодо дослідження всіх обставин провадження оцінюється крізь призму гарантування реалізації завдань кримінального провадження, зокрема, щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності відповідно до своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і, щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру (ст.2 КПК).

Статтею 3 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що неупередженість та об`єктивність є одними із засад діяльності прокуратури.

Здійснення об`єктивного розслідування прокурором є одним із основоположних міжнародних стандартів. Так, відповідно до Керівних принципів ООН щодо ролі обвинувачів, прийнятих восьмим Конгресом ООН із запобігання злочинності і поводження з правопорушниками (Гавана, Куба, 27 серпня - 7 вересня 1990 p.), обвинувачі відповідно до закону виконують свої обов`язки справедливо, послідовно та швидко, поважають і захищають людську гідність й захищають права людини, сприяючи тим самим забезпеченню належного процесу і безперебійного функціонування системи кримінального правосуддя. При виконанні своїх обов`язків обвинувачі виконують свої функції неупереджено та уникають будь-якої дискримінації на основі політичних переконань, соціального походження, раси, культури, статі або будь-якої іншої дискримінації; захищають державні інтереси, діють об`єктивно, належним чином враховують становище підозрюваного та жертви і звертають увагу на всі обставини, що мають відношення до справи, незалежно від того, вигідні чи невигідні вони для підозрюваного (пункти 12, 13). Необ`єктивність, упереджене і дискримінаційне ставлення прокурора до учасників кримінального провадження і поєднання в одній особі різних процесуальних функцій є підставою для відводу (самовідводу) прокурора.

Як зазначав ЄСПЛ у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенції ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Обставини, на які посилається суб`єкт звернення, щодо неналежного виконання прокурором функцій, покладених на нього кримінально-процесуальним законодавством, може свідчити про наявність в діях останніх ознак дисциплінарного проступку чи кримінального правопорушення, проте не доводить його упередженості.

За наведених обставин, слідчий суддя враховуючи все вищевикладене приходить до висновку, що в ході судового розгляду не знайшло свого підтвердження посилання заявника ОСОБА_5 на існування упередженості, як процесуального прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , так і прокурорів Черкаської обласної прокуратури, а також те, що ними порушенні загальні засади кримінального провадження, зокрема, такі як верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, змагальність сторін та диспозитивність.

Судовим розглядом не встановлено і заявником не доведено наявність обставин, які б свідчили про заінтересованість прокурорів в результатах кримінального провадження, в тому числі обставин, які викликали б сумніви в їх неупередженості.

З урахуванням викладеного заява задоволенню не підлягає

Керуючись ст. ст. 77, 80, 81, 83, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід усьому складу Черкаської обласної прокуратури, яку очолює ОСОБА_6 відмовити.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 22.11.2021 року о 08.30 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1