У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000971 від 26.08.2021 -

В С Т А Н О В И В
До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні №0000971 від 26.08.2021, в якому прокурор просить накласти арешт.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.08.2021 року в чергову частину Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшов рапорт старшого оперуповноваженого вказаного відділення поліції про те, що 25.08.2021 працівниками поліції було виявлено автомобіль марки «Міцубісі пажеро» державний номерний знак республіки Польща « НОМЕР_1 » з явними ознаками підробки номерного позначення кузова вказаного автомобіля. За даним фактом 26.08.2021 року сектором дізнання Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області було розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

У ході огляду місця події від 25.06.2021 виявлено та вилучено транспортний засіб автомобіль марки «Міцубісі пажеро» державний номерний знак республіки Польща « НОМЕР_1 », який поміщено на спеціальному майданчик для тимчасового затриманих транспортних засобів ГУНП в Закарпатській області, за адресою: м. Мукачево, вул. Пряшівська, б/н, та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу № НОМЕР_2 , яке поміщено до паперового конверту білого кольору.

Вилучений в ході проведення огляду місця події автомобіль марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», номерний знак Польщі НОМЕР_1 , який поміщено на спеціальному майданчик для тимчасового затриманих транспортних засобів ГУ НП в Закарпатській області, за адресою: м.Мукачево, вул. Пряшівська, б/н, та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу № НОМЕР_2 , яке поміщено до паперового конверту білого кольору, є предметом кримінального правопорушення, на якому збереглися сліди кримінального правопорушення, для їх подальшого детального огляду та проведення експертних досліджень та судових експертиз (трасологічної експертизи номерних позначень кузова та двигуна), необхідно забезпечити його збереження у незмінному стані (унеможливити розпоряджатися власнику вказаним автомобілем, проводити ремонт до проведення необхідних експертиз), постановою дізнавача 26.08.2021 було визначено речовими доказами у кримінальному провадженні. У зв`язку з наведеним необхідно забезпечити збереження речових доказів у незмінному стані.

У відповідності до п. 1 ст. 170 КПК України арешт майна, зокрема, допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, якими в даному кримінальному провадженні є автомобіль марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», номерний знак Польщі НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу № НОМЕР_2 , оскільки існують ризики, що в разі передання вказаних речових доказів на відповідальне зберігання власнику (особі, в якої було вилучено майно)- ОСОБА_4 , вони можуть піддатись знищенню, пошкодженню та іншому діянню, що унеможливить проведення судових експертиз, що на даний час перебувають на виконанні в Закарпатському НДЕКЦ МВС України в рамках вказаного кримінального провадження. Відповідно до постанов дізнавача від 01.09.2021, були призначені дві судові експертизи, а саме трасологічна експертизи номерних позначень кузова та двигуна та експертизу технічного дослідження документа, які передано до Закарпатського НДЕКЦ МВС України для їх виконання, про що свідчать супровідні листи для здачі. А тому, метою накладення арешту на речові докази у вигляді автомобіля марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», номерний знак Польщі НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрації вказаного транспортного засобу № НОМЕР_2 є збереження їх цілісності та можливості проведення судових експертиз, а також їх можливого знищення, або втрати речового доказу, який є предметом скоєння кримінального правопорушення (проступку).

У судове засідання прокурор не з`явився, при цьому до суду надійшла заява процесуального прокурора ОСОБА_5 про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився. Повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.

На підставі ст. 172, ч. 4 ст. 107 КПК України, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання без участі учасників кримінального провадження, без здійснення фіксування за допомогою технічних засобів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

З матеріалів клопотання встановлено, що у провадженні Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області знаходяться матеріали кримінального провадження №0000971 від 26.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, в рамках якого досліджуються обставини події, за якої 26.08.2021 до чергової частини Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення про те, що працівниками поліції було виявлено автомобіль марки «Міцубісі пажеро» з явними ознаками підробки номерного позначення кузова вказаного автомобіля.

Слідчим суддею також встановлено, що 25.08.2021 в ході огляду місця події, а саме за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Гагаріна, 10А, дізнавач виявила та вилучила транспортний засіб марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», номерний знак Польщі НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу, який було доставлено на спеціальний майданчик тимчасового зберігання за адресою: м.Мукачево, вул. Пряшівська, б/н.

З протоколу огляду місця події також вбачається, що на момент огляду на рамі транспортного засобу був відсутній номер.

Постановою від 26.08.2021 транспортний засіб марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», номерний знак Польщі « НОМЕР_1 » та свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серії № НОМЕР_2 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000971.

Із супровідних листів адресованих директору Закарпатського НДЕКЦ МВС України від 02.09.2021 слідчим суддею встановлено, що вказаний транспортний засіб та свідоцтво про його реєстрацію направлені експерту для проведення трасологічної експертизи та експертизи технічного дослідження документу, відповідно.

Оцінюючи доводи клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, прокурором на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, а також наявність ризиків, передбачених ч.1ст.170 КПК України.

Слідчим доведено, що вилучений в ході огляду місця події транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, мають значення речового доказу у кримінальному проваджені №0000971та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки зберегли на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів та запобіганню,зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, збереження цілісності арештованого майна та забезпечення можливості провести судові експертизи, які мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, а тому клопотання в цій частині підлягає задоволенню.

Разом з тим, слідчий суддя приймає до уваги те, що у відповідності до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Положеннями ч.4 ст.173 КПК України визначено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що заборона користуватися транспортним засобом марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», номерний знак Польщі « НОМЕР_1 » може завдати надмірного обмеження прав власника (володільця) майна. У той же час, заборона розпорядження вказаним транспортним засобом забезпечить збереження речового доказу та не призведе до приховування, знищення, перетворення чи відчуження останнього.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, клопотання органу досудового розслідування про накладення арешту на майно підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000971 від 26.08.2021 - задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучене в ході огляду місця події 25.08.2021 майно, шляхом заборони на відчуження та розпорядження (зняття з обліку, перереєстрацію, відчуження), а саме на:

- транспортний засіб марки «Mitsubishi» моделі «Pajero», номерний знак Польщі « НОМЕР_1 »;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 .

У решті вимог клопотання - відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1