УХВАЛА
Іменем України

02.09.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про накладення арешту на майно, подане слідчим Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0001455 від 09.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України та додані до клопотання матеріали,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернулась з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон «Huawei Y7 2019» в корпусі синього кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , який було вилучено 09.08.2021 року.
У клопотанні вказано, що проведеним досудовим розслідуванням було встановлено, що 08.08.2021 року, близько 09-00 год., перебуваючи поблизу магазину «Євросезони», що за адресою м. Житомир, вул. Київська, 25 відкрито викрала мобільний телефон марки «Huawei Y7 2019», що належить гр. ОСОБА_5 , чим спричинила матеріальної шкоди на суму, яка встановлюється.
В ході огляду місця події від 09.08.2021 року ОСОБА_6 , в присутності понятих, добровільно надав для вилучення мобільний телефон «Huawei Y7 2019» в корпусі синього кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , який в подальшому було упаковано до полімерного прозорого пакета (файла) та вилучено до СВ Житомирського РУП.
В обгрунтування клопотання вказано, що мобільний телефон торговельної марки «Huawei Y7 2019» в корпусі синього кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 було визнано речовим доказом, у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене майно з метою недопущення його відчуження, розпорядження та користування, оскільки відомості.
Слідчим ОСОБА_7 заявлено клопотання про проведення розгляду справи без її участі. Володілець тимчасово вилученого майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються підчас кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Житомирського відділу поліції перебуває кримінальне провадження №0001455 від 09.08.2021 року здійснюється за ознаками ч. 1 ст. 186 КК України.

Доводи клопотання підтверджуються матеріалами справи, зокрема протоколом прийняття заяви ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення від 08.08.2021 року та протоколом її допиту; протоколом огляду місця події від 09.08.2021 року, постановою про визнання вилученого телефона «Huawei Y7 2019» в корпусі синього кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 речовим доказом у кримінальному провадженні.

Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, оскільки вилучене майно підпадає під ознаки предмету кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 КК України та може бути доказом вчинення кримінального правопорушення, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон «Huawei Y7 2019» в корпусі синього кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , який було вилучено під час огляду місця події 09.08.2021 року.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1