Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/4217/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2021 року Подільський районний суд міста Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання підозрюваної ОСОБА_3 про скасування арешту майна нежитлових приміщень розташованих за адресою АДРЕСА_1 , яке зареєстроване на праві власності за ОСОБА_4 , накладеного ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 02.06.2021 року № 758/7511/21 у кримінальному провадженні № 00000753 від 20.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.190, ч. 2 ст. 206-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
03.09.2021 року підозрювана ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання зазначила, що прокурор та суд втручаються в цивільну справу щодо спадкового спору між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , продовження арешту майна буде свавільним та незаконним.

У судове засідання підозрювана не з`явилася, про причини неявки до суду не повідомила.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту майна, оскільки розслідування кримінального правопорушення продовжується, потреба у накладенні арешту на майно нежитлових приміщень розташованих за адресою АДРЕСА_1 , яке зареєстроване на праві власності за ОСОБА_4 , накладеного ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 02.06.2021 року № 758/7511/21 не відпала.

Необхідність накладення арешту з забороною ним користуватися обґрунтовувалося відомостями, які свідчили про діяльність, направлену на заволодіння майном ТОВ «СП «АТАД», а також іншим майном, яке входить до спадкової маси ОСОБА_4 , у тому числі проведення дій, направлених на створення ланцюга нібито законних володільців такого майна.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність законних підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Встановлено, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 00000753 від 26.06.2020, за фактом шахрайського заволодіння належних померлому ОСОБА_4 майна, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України.

02 червня 2021 року Подільським районним судом м. Києва винесено ухвалу щодо арешту нежитлових приміщень, зокрема, нежитлових приміщень розташованих за адресою АДРЕСА_1 , яке зареєстроване на праві власності за ОСОБА_4 , із забороною розпоряджатися та використовувати майно, а також забороною проведення будь-яких реєстраційних дій до постановлення у кримінальному провадженні № 00000753 кінцевого рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, у судовому засіданні з розгляду клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставність та необґрунтованість накладення арешту, або ж обставин, які б свідчили про те, що потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження та застосовується за для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (ч. 1 ст.170 КПК України). При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, серед іншого, збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є зокрема, матеріальні об`єкти, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього, зазначений об`єкт нерухомого майна є ймовірним об`єктом злочину.

Отже, оскільки будь-яких доказів, які б давали обґрунтовані підстави вважати, що відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, суд приходить до висновку про необхідність у відмові у задоволенні цього клопотання.

За таких обставинах доводи клопотання про скасування арешту є необґрунтованими, у зв`язку з чим, клопотання про скасування арешту, задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 170, 174 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання підозрюваної ОСОБА_3 про скасування арешту майна нежитлових приміщень розташованих за адресою АДРЕСА_1 , яке зареєстроване на праві власності за ОСОБА_4 , накладеного ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 02.06.2021 року № 758/7511/21 у кримінальному провадженні № 00000753 від 20.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст.190, ч. 2 ст. 206-2 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1