Справа № 466/4941/21 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/784/21 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суд м. Львова від 3 липня 2021 року про обрання запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою з визначенням розміру застави,
в с т а н о в и л а :
ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 3 липня 2021 року задоволено клопотання прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 .
Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 31 серпня 2021 року включно.
У відповідності до положень ст.ст. 182, 183 КПК України визначено підозрюваному заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб що складає 190320 грн.
У випадку внесення застави покладено на підозрюваного наступні обов`язки:прибувати до слідчого ВП №4 ЛРУП ГУНП у Львівській області, прокурора та в суд за першою вимогою, залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатись із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, суду та прокурора, залежно від стадії кримінального провадження;повідомляти слідчого, суд та прокурора про зміну місця проживання та/або місця роботи, залежно від стадії кримінального провадження;утримуватись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до уповноваженого органу паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право виїзду із України.
У разі порушення покладених обов`язків заставу буде звернуто в дохід держави.
Дані обов`язки діють на строк не більше двох місяців.
Контроль за виконанням ухвали покладено на прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_6 .
Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 3 липня 2021 року адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу в якій просить ухвалу скасувати та ухвалити нову, якою обрати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід не пов`язаний із обмеженням волі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворий.
Зазначає, що підозрюваний уникати кримінальної відповідальності не має на меті, злочинну діяльність не буде продовжувати так як злочинів не вчиняв, буде сприяти слідству для встановлення об`єктивних обставин справи.
Наголошує, що всі обшуки вже були проведені, а речі та документи є в розпорядженні слідства, а ризики передбачені ст. 177 КПК України відсутні.
Звертає увагу, що підозрюваний в судове засідання 15 червня 2021 року не прибув оскільки йому не було відомо про таке засідання, їздив за кордон для оздоровлення та відпочинку, не мав наміру переховуватися.
Звертає увагу, що слідчий та прокурор не можуть ініціювати обрання запобіжного заходу без наявних для цього підстав передбачених КПК України.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника, який підтримав доводи апеляційної скарги, виступ прокурора, який заперечив доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Колегія суддів вважає, що зазначені вимоги слідчим суддею належно дотримані.
З матеріалів справи встановлено, що в провадженні ВП №4 ЛРУП ГУНП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 30 вересня 2020 року, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 209 КК України.
19 травня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України, окрім того 4 червня 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 209 КК України.
3 липня 2021 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Львова застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб (до 31 серпня 2021року), із правом внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 190320 грн.
Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 у відповідності до вимог ст. ст. 193,194 КПК України вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчої, і дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1, 2 ст. 209 КК України, а наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового слідства, а саме: заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №40415541 від 10 липня 2020 року, поданою державному реєстратору ОСОБА_9 , договором купівлі-продажу земельної ділянки від 19 серпня 2020 року №962, висновком судової почеркознавчої експертизи №22442 від 17 травня 2021 року, висновком судової почеркознавчої експертизи №2561 від 3 червня 2021 року, висновком судової почеркознавчої експертизи №2243 від 31 травня 2021 року, висновком земельно-технічної експертизи №551/21-22 від 14 травня 2021 року, висновками оціночно-земельної експертизи №552/21-22 від 17 травня 2021 року, інформацією Брюховицької селищної ради №2044 від 25 серпня 2020 року, листом ДП «Львівський ЛСНЦ» №90 від 10 липня 2020 року та іншими документами.
Перевіряючи доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваного.
Згідно з наданими стороною обвинувачення даними ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1, 2 ст. 209 КК України. Наведене, а також те, що підозрюваний покидав територію України, свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжувати свою злочинну діяльність, чинити тиск на свідків, може вчинити інші кримінальні правопорушення, а запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.
З урахуванням фактичних обставин підозри, характеру вчинення інкримінованого правопорушення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що саме внаслідок суспільної небезпечності таких дій є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від правоохоронних органів та суду, що в свою чергу призведе до порушення розумних строків досудового слідства, а також належне дотримання сторонами їх процесуальних прав та обов`язків.
Зазначене вказує на неможливість в даному конкретному випадку застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.
З огляду на наведене, необґрунтованими є доводи апеляційної скарги про те, що у клопотанні відсутні будь-які обґрунтування ризиків передбачених ст. 177 КПК України.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана особа може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій.
При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
За таких обставин доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на наявних матеріалах провадження.
Наведене, не спростовує доводів обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому правопорушень, а його належна процесуальна поведінка може бути врахована в подальшому, в тому числі й при призначенні покарання.
Відповідно до п. п. 1, 2, 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; та до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Інші доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують.
Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Крім того, виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь яким чином перешкоджати становленню істини у кримінальному провадженні.
Так, визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховував особу підозрюваного, його майновий стан та матеріальне становище, а також вірно дійшов висновку щодо визначення розміру застави ОСОБА_7 у мінімальному розмірі.
З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції про те, що запобіжний захід тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 190320 гривень забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків.
Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не встановлено.
За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому колегія суддів не вбачає підстав для її скасування.
Керуючись ст. ст.404,405,407,418,419,422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :
ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 3 липня 2021 року залишити без змін, апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

С у д д і:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4