Провадження №: 1-кп/755/1389/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" вересня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002270 від 01 серпня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
законних представників потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
обвинуваченого (в режимі відеоконференції) ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в :
27 серпня 2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний обвинувальний акт.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні просила призначити обвинувальний акт до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки він складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає. Також заявила клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, тому існують ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду, незаконного впливу на малолітніх потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення. Зважаючи на це, підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу на даний момент відсутні. Також просила не визначати заставу, оскільки злочин вчинено із застосуванням насильства до малолітніх потерпілих.

Законні представники потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 не заперечували щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду та просили задовольнити клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Цивільні позови не заявляли.

Захисник ОСОБА_7 також не заперечувала щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду, проте заперечувала проти задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як ризики, наведені прокурором, необґрунтовані.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав захисника у повному обсязі.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.
Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.
За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному проваджені № 0002270 від 01 серпня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Під обґрунтованою підозрою суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа (група осіб) могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу (групу осіб) із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину.
Як вбачається з клопотання, обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому злочину ґрунтується на протоколі особистого обшуку затриманого, протоколах допитів свідків, протоколах допитів малолітніх потерпілих, протоколах пред`явлення особи для впізнання за фотознімками та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
Перелік вище зазначених матеріалів, а також виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, зазначений в обвинувальному акті, на даний момент у своїй сукупності є вагомим та здатен переконати неупередженого спостерігача у тому, що обвинувачений ОСОБА_3 міг вчинити злочин, передбачений ч. 2 ст. 187 КК України. При цьому, суд не вдається у тонкощі кримінально-правової кваліфікації та вирішення питання доведеності його вини, оскільки дослідження зібраних стороною доказів, здійснюватиметься під час судового розгляду у судовому засіданні, а їх оцінка у нарадчій кімнаті.
Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке.
Суд вважає, що ризик переховування обвинуваченого від суду, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є цілком реальним, зважаючи на строк покарання за даний злочин, який передбачає відповідальність до 10 років позбавлення волі, тасуспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства у кримінальному провадженні за два напади з метою заволодіння чужим майном, поєднані з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я осіб, які зазнали нападів (розбої), вчинені особою, яка раніше вчинила розбій. Крім того, ОСОБА_3 не має постійного місця проживання у м. Києві.

Також суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано ризик незаконного впливу на малолітніх потерпілих та свідків, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти останніх до дачі неправдивих показань, що може негативно вплинути на хід судового розгляду. Надаючи оцінку можливості ОСОБА_3 вплинути на потерпілих та свідків, судвраховує те, що згідно чинного законодавства судможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Суд вважає наявним і ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що обвинувачений вже неодноразово притягався до кримінальної відповід альності за вчинення корисливих злочинів, зокрема і за ч. 2 ст. 187 КК України.

Водночас суд критично ставиться до ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме не з`являтися на судові засіданняз метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки дана вказівка є формальною та не підтверджується жодними матеріалами долученими до клопотання. Оцінка ж ризику переховування від суду надана вище.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан обвинуваченого, його вік, соціальні зв`язки, той факт, що він неодружений, не працює, без постійного місця проживання у м. Києві, раніше судимий, а також доведеність прокурором у клопотанні та під час судового розгляду, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам.Тому клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.
Підстав для обрання до обвинуваченого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, суд не вбачає.
Крім того, ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли суд має право не визначати розмір застави, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею, щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 КК України, щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи вказані вище обставини обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочину зпогрозою застосування насильства, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, також дають підстави суду не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
У судове засідання викликати прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, законних представників потерпілих, потерпілих, захисниката обвинуваченого.
Керуючись ст. 42, 177, 183, 194, 291, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
призначити обвинувальний акт по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002270 від 01 серпня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, каб. 30 на 28 вересня 2021 року о 15 год 00 хв.
Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 19 листопада 2021 року включно.
Суд припостановленні ухвалипро застосуваннязапобіжного заходуу виглядітримання підвартою,відповідно доп.2 ч. 4 ст. 183 КПК України, не знаходить підстав для визначення розміру застави.
У судове засідання викликати сторін кримінального провадження.
Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.
Копію ухваливручити прокурору,захисникутаобвинуваченому негайно після її проголошення.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 00 хв 27 вересня 2021 року.
Суддя: ОСОБА_1