Справа № 158/1884/21
Провадження № 1-кс/0158/1418/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2021 року м. Ківерці

Слідчий суддя Ківерцівського районного суду Волинської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Ківерцівського відділу Луцької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, раніше не судимого, у кримінальному провадженні №0000319, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Ківерцівського районного суду Волинської області надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м. Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинській області у кримінальному провадженні №0000319, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який оголошений в міжнародний розшук.

Клопотання обґрунтоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 04 липня 2021 року близько 20 год. 00 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та керуючи технічно-справним автомобілем марки «Volkswagen Touran», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , сірого кольору, рухаючись в межах смт. Цумань по вулиці Васільєва в напрямку вулиці Грушевського, проявив безпечність та неуважність, не стежив за дорожньою обстановкою, не відреагував на її зміну, зокрема на наявність автомобіля, що рухався у зустрічному напрямку руху, при цьому виїхав на зустрічну смугу руху, чим не надав дорогу автомобілю марки «Toyota Camry», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , чорного кольору, який рухався у зустрічному напрямку, в результаті чого допустив зіткнення із вказаним автомобілем, чим порушив вимоги п. 10.1, 11.3 Правил дорожнього руху, внаслідок чого водій автомобіля марки «Toyota Camry» ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого компресійного перелому тіла 12 грудного хребця 1 ст. з забоєм грудної клітки, який за ступенем тяжкості відноситься до категорії середнього ступеня тяжкості, за ознакою тривалого розладу здоров`я, оскільки для їх загоєння необхідний час більше 21 доби.

07 липня 2021 року дані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000319 за попередньою правовою кваліфікацією, передбаченою ч. 1 ст. 286-1 КК України.

11 листопада 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

03 листопада 2021 року отримано інформацію про те, що 03 серпня 2021 року о 22 год. 16 хв. ОСОБА_5 перетнув державний кордон України в пункті пропуску «Шегині», що свідчить про те, що він умисно ухиляється від органів досудового розслідування.

18 листопада 2021 року підозрюваного оголошено в міжнародний розшук у зв`язку із переховуванням від органів досудового розслідування.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину та оголошений в міжнародний розшук, зважаючи на обставини, які свідчать про неможливість запобігання ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, на думку слідчого, є достатні підстави вважати, що вказана особа може переховуватись від органів досудового розслідування, та/або суду, незаконно впливати на свідка, потерпілого, у цьому кримінальному правопорушенні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Захисник в судове засідання не прибув, подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання заперечив.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із частинами 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

З огляду на те, що слідчий звернувся із клопотанням про обрання запобіжного заходу в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України за відсутності підозрюваного, слідчий суддя має перевірити наявність підстав передбачених ч. 2 ст. 177 КПК України та наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Щодо набуття ОСОБА_5 процесуального статусу підозрюваного у межах цього кримінального провадження.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є, зокрема, особа щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Згідно із ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Порядок здійснення повідомлень передбачений ст. 135 КПК України. За змістом ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи (ч. 2 ст. 135 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07 липня 2021 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000319 розпочате 07 липня 2021 року. Відносно ОСОБА_5 11 листопада 2021 року складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру.

Відповідно до інформації з системи «АРКАН» ОСОБА_5 03.08.2021 виїхав з території України через пункт пропуску «Шегині».

Повідомлення про підозру направлено засобами поштового зв`язку за зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_5 , а саме: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Цуманської селищної ради від 29.12.2021 №9183 та інформацією про поштове відправлення. Також вказане повідомлення було надіслано ОСОБА_5 через застосунок «Messenger».

Крім того, вказане повідомлення про підозру було надіслано засобами поштового зв`язку захиснику ОСОБА_7 та голові Цуманської ОТГ.

Відтак, у зв`язку із не встановленням місцезнаходження ОСОБА_5 та неможливістю вручення йому повідомлення про підозру особисто у день його складення, органом досудового розслідування у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 42 та ч. 2 ст. 135 КПК України, вжито передбачених заходів для вручення повідомлення про підозру ОСОБА_5 у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про обрання запобіжного заходу.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортними засобом у стані алкогольного сп`яніння, що призвело до спричинення потерпілій ОСОБА_6 середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Перевіривши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра, на час розгляду клопотання, є обґрунтованою, оскільки існують факти та інформація, які переконують у тому, що він міг вчинити зазначене вище кримінальне правопорушення. Такими матеріалами (доказами) у кримінальному проваджені є: протокол огляду місця події від 04 липня 2021 року; протоколи допиту ОСОБА_5 та потерпілої ОСОБА_6 ; висновок судово-медичної експертизи №595; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; протоколи слідчих експериментів, а також інші зібрані у сукупності докази.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтована підозра») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо оголошення ОСОБА_5 у міжнародний розшук.

Так, частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного можливе лише у разі доведення прокурором існування підстав, передбачених ст. 177 КПК України, та доведення виїзду підозрюваного та/або оголошення його у міжнародний розшук.

Тобто положення ч. 6 ст. 193 КПК України не зобов`язують при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного доводити факт перебування особи в розшуку, йдеться лише про його оголошення в міжнародний розшук.

Чинний КПК України не розкриває поняття «міжнародний розшук» та не визначає момент, з якого особа вважається такою, що оголошена у міжнародний розшук. Водночас в абз. 1 ч. 1 ст. 281 КПК України вказано, що «якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного».

За правилами ч. 2 ст. 281 КПК України «про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань».

Таким чином, для того, щоб підозрюваний вважався у розумінні ч. 2 ст. 281 КПК України оголошеним у розшук має бути наявна постава про оголошення особи в розшук.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що згідно із витягом з підсистеми «Аркан» ОСОБА_5 03 серпня 2021 року о 22 год. 16 хв. перетнув державний кордон України в пункті пропуску «Шегині», та перетину кордону у зворотньому напрямку не зафіксовано. Постановою слідчого від 18 листопада 2021 року ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук, про що відповідні відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, враховуючи вищенаведені обставини слідчий суддя вважає доведеним той фат, що ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрювана однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України. Санкція цього кримінального правопорушення передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років.

03 серпня 2021 року підозрюваний покинув територію України через пункт пропуску «Шегині» та до сьогоднішнього дня не повертався.

Родина ОСОБА_5 тривалий час проживає за межами території України, де на даний час підозрюваний може проживати, ухиляючись від явки до органів досудового розслідування в Україні.

Наявні обставини безумовно свідчать про можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки наразі, знаючи про кримінальне провадження та повідомлену підозру, останній переховується від органів досудового розслідування.

Ризик незаконного впливу на інших осіб є досить обґрунтованим з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні. Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ймовірного впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

За вищенаведених обставин слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення у поданому клопотанні, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків. Що стосується ризику того, що підозрюваний перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, то він не знайшов свого підтвердження під час розгляду клопотання.

Отже, з урахуванням тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а отже клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Разом з цим, слідчий суддя при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України, де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Керуючись статтями 183, 184, 193, 196 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який оголошений в міжнародний розшук, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання підозрюваного ОСОБА_5 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, доставити останнього до слідчого судді для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений о 13 год. 00 хв. 30 грудня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1