УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" листопада 2021 р. Справа № 598/1958/17

Номер провадження1-кп/608/16/2021

Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

законного представника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника служби в справах дітей

Чортківської райдержадміністрації ОСОБА_6 ,

представника органу ювенальної поліції

ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в місті Чортків в режимі

відеоконференції з державною установою «Чортківська установа виконання покарань № 26» та відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою онлайн сервісу відеозв`язку «EASYCON» клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому за п. 10 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 153 Кримінального кодексу України ОСОБА_8 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Чортківського районного суду Тернопільської області перебуває кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за № 0000203 від 26.06.2017 по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 10 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 153 Кримінального кодексу України.

Обвинуваченому ОСОБА_8 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався ухвалами суду.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про продовження застосування вказаного запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого, терміном на два місяці без визначення суми застави. У клопотанні вказала, що ухвалою Чортківського районного суду Тернопільської області від 13.09.2021 строк тримання під вартою ОСОБА_8 продовжено до 11.11.2021. Завершити судове провадження у вказаний термін неможливо через обсяг питань, що підлягають вирішенню а також поведінку сторони захисту, спрямовану на максимальне затягування строків розгляду кримінального провадження шляхом зловживання процесуальними правами. Зазначила, що метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_8 , згідно з вимогами пунктів 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вважає, що при оцінці існування вказаних ризиків слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у інкримінованому правопорушенні, місце постійного проживання неподалік смт. Вишнівець, де було вчинено злочин, широке коло друзів та знайомих, його протиправну поведінку під час утримання, негативну характеристику за місцем навчання. Зазначає, що існування вказаних ризиків, в тому числі і втечі від суду об`єктивно вбачається з відомостей, що наявні у кримінальному провадженні. Крім того зазначила, що оцінка обвинуваченим навколишнього суспільного середовища, його негативне відношення до суб`єктів суспільства, в контексті конкретних обставин справи, тяжкості злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_8 , його поведінка у кримінальному провадженні дозволяють прогнозувати його поведінку у разі зміни йому запобіжного заходу, а саме переконують у можливості вчинення обвинуваченим дій, які заборонені вимогами ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та викладені в ньому доводи та заперечила щодо задоволення клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з носінням електронних засобів контролю.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні не погодився з клопотанням прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою. Вважає, що у вказаному кримінальному провадженні досліджено всі докази, допитані свідки, тому ризик впливу обвинуваченого на свідків, спотворення ним доказів відсутній. На даній стадії розгляду кримінального провадження обвинувачений не може вчинити ризикових дій, у нього наявні міцні соціальні зв`язки. Вказує, що негативні характеристики на обвинуваченого, на які посилається прокурор, втратили свою актуальність за плином часу. А тому просить змінити застосований до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з використанням електронних засобів контролю.
Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав думку захисника ОСОБА_4

Законний представник обвинуваченого ОСОБА_5 при вирішенні клопотання покладається на думку суду.

Представник служби у справах дітей Чортківської райдержадміністрації ОСОБА_6 при вирішенні клопотання також покладається на думку суду.

Представник органу ювенальної поліції ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_7 підтримав клопотання прокурора.

Розглянувши вказане клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 10 ч.2 ст.115, ч. 3 ст. 153 КК України.

Ухвалою Чортківського районного суду Тернопільської області від 13 вересня 2021 року строк тримання під вартою ОСОБА_8 продовжено до 11 листопада 2021 року включно.

Згідно ч. 4 ст. 199 КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Щодо ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, то слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним, обвинуваченим зазначених дій.
При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний, обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак, вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Зазначений стандарт доказування (переконання) суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у вказаному кримінальному провадженні.
З урахуванням цього, суд погоджується з доводами прокурора про наявність заявлених (наведених) ним ризиків впливу, переховування, перешкоджання кримінальному провадженню, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Так, вказані ризики, як реальні, оцінюються в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) обвинуваченого, зокрема - фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування.
Поряд з цим, слід відмітити, що в даній ситуації, тяжкість покарання, хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте окреслений у санкції статті строк в сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Оцінюючи наявність ризику впливу на свідків, експертів, потерпілих у кримінальному провадженні, суд виходить з встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України порядку отримання показань від цих осіб у кримінальному провадженні на різних його етапах, та вважає, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань від них безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тим самим, не виключена ймовірність того, що обвинувачений, не будучи обмежений у спілкуванні із цими особами, яким відомі обставини вчинених кримінальних правопорушень, може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показань, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
Наявність ризику впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом. На даний час всі свідки судом не допитані.
Обгрунтованим також є і ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, який базується на фактах протиправної поведінки обвинуваченого.
При цьому, встановлені в провадженні обставини свідчать про те, що заявлені ризики з часу повідомлення особі про підозру не зменшились.
Щодо питання чи зможуть інші більш м`які запобіжні заходи запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, то слід зазначити, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.
При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж окреслені прокурором щодо обвинуваченого не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну зі спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
З огляду на викладене, суд в ракурсі встановлених фактичних обставин вважає, що на даному етапі кримінального провадження лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки та зможе запобігти ризикам, які передбачені статтею 177 КПК України, що були встановлені судом.
На підставі викладеного, суд критично відноситься при вирішенні даного питання до доводів захисту. Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, звільнення особи може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, проте, сторона захисту не надала таких гарантій.
Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про необхідність продовження обвинуваченому строку тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки, ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який спричинив загибель людини та відмову у зміні вказаного запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт з використанням електронних засобів контролю.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 331 Кримінального процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на два місяці, тобто до 07 січня 2022 року включно, без визначення суми застави.

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з використанням електронних засобів контролю - відмовити.

Копію ухвали направити прокурору, обвинуваченому ОСОБА_8 , начальнику ДУ «Чортківська УВП № 26».

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Тернопільського апеляційного суду через Чортківський районний суд Тернопільської області протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання.

Копія вірна

Головуюча суддя /підпис/

Ухвала набрала законної сили " " року.

Оригінал ухвали знаходиться в Чортківському районному суді Тернопільської області в матеріалах справи № 598/1958/17.

Головуюча суддя: ОСОБА_1