Справа № 405/7282/21
провадження № 1-кс/405/3786/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2021 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 на постанову слідчого ОСОБА_4 від 23.04.2021 про закриття кримінального провадження,
встановив:

в провадження Ленінського районного суду м. Кіровограда від представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 надійшла скарга у якій він просить скасувати постанову слідчого від 23.04.2021 про закриття кримінального провадження №0001436, оскільки досудове слідство проведено не повно, однобічно, без повного з`ясування усіх істотних обставин кримінального провадження.
В судовому засіданні представник потерпілого скаргу підтримав, просив задовольнити з викладених у ній підстав.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.
Вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, дослідивши матеріали кримінального провадження №0001436, слідчий суддя вважає, що скарга представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 підлягає поверненню особі, якою порушено провадження у справі.
Так, з постанови від 23.04.2021 вбачається, що вона винесена слідчим СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 Територіально СУ ГУНП в Кіровоградській області знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул. В. Перспективна, 1, та територіально відноситься до Ленінського районного суду м. Кіровограда
Проте, з матеріалів кримінального провадження, які були оглянуті в судовому засіданні, вбачається, що 03.12.2020 до ЄРДР внесені відомості кримінальне провадженні відносно подій, які відбулись 02.12.2020 по вул. Молодіжній в с. Мошорине, Знам`янського району, Кіровоградської області. Органом досудового розслідування визначено СВ Знам`янський ВП ГУНП в Кіровоградській області. Цього ж дня заступником начальника Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області доручено проведення досудового розслідування слідчому Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області. 03.12.2020 слідчим Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області прийнято до свого провадження кримінальне провадження №0001436 (а.к.п. 1, 23, 24).
03.12.2020 постановою заступника керівника Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області визначено прокурора з числа прокурорів Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області (а.к.п. 26). Також у вказаній постанові зазначено, що органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001436 є саме Знам`янський ВП ГУНП в Кіровоградській області.
Постановою заступника начальника ГУНП в Кіровоградській області від 08.12.2020 призначено групу слідчих до складу якої включено слідчого Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 ,слідчого СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 (а.к.п. 28-29).
Суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства (пункт 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Статтею 3 КПК України передбачено, що саме до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Також цією статтею визначено сторони кримінального провадження з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
У статті 7 КПК України зазначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості тощо.
Скарги на рішення, дії чи бездіяльність розглядаються за правилами глави 26 КПК України слідчим суддею того місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом, як того вимагають стаття 7 Загальної декларації прав людини та частина перша статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
Правилами про підсудність забезпечується також рівність усіх громадян перед законом і судом (стаття 24 Конституції України та стаття 10 КПК України). Чітко встановлена законом підсудність як прояв цієї конституційної засади набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (рішення у справі «Фельдман проти України»).
У рішенні Європейського суду з прав людини від 12 жовтня 1978 року № 7360/76 у справі «Лео Занд проти Австрії» зазначено, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», а й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом», у частині першій статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод охоплює усю організаційну структуру судів включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів. З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом», орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, не передбаченої законом.
Згідно зі статтею 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Тобто чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб ? слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи ? слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Частиною шостою статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.
Тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.
Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у рішенні Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 22 квітня 2020 року, провадження № 51 - 1901 впс 20.
З вказаного видно, що наявність у складі групи слідчих слідчого іншого органу досудового розслідування не підміняє собою первинний орган досудового розслідування, а тому прийняті процесуальні рішення у формі постанови слідчого, який працює в іншому органі досудового розслідування повинні оскаржуватись саме за місцем знаходження органу досудового розслідування, який визначений в ЄРДР, в даному випадку це Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області, який розташований за адресою: Кіровоградська область, Знам`янка, вул. Київська, буд. 25, тобто належним судом, який повинен розглядати скаргу в межах територіальної підсудності є Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
З вищевказаних підстав слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню заявнику.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді відповідного суду з дотримання територіальної підсудності в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст. ст. 304, 369-372 КПК України,

постановив:

скаргу представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 повернути заявнику.
Копію даної ухвали невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_6