Провадження 1-кп/991/112/19
У Х В А Л А

20 вересня 2021 року місто Київ

Вищий антикорупційний суд колегією у складі:
головуючий ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,
за участі сторін кримінального провадження:
сторона обвинувачення:
прокурор ОСОБА_5 ,

сторона захисту:
обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора ОСОБА_5 про тимчасовий доступ до документів у кримінальному провадженні № 0000040 за обвинуваченням:
- ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Донецьк, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України (далі - КК),

- ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Харцизьк Донецької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК,

у с т а н о в и в:

1. У Вищому антикорупційному суді (далі суд, колегія суддів) перебуває зазначене кримінальне провадження.

Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

2.20 вересня 2021 року до суду надійшло клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_5 про тимчасовий доступ до документів, які містяться в матеріалах кримінального провадження № 0000833 від 28 листопада 2017 року, а саме, протоколів допиту ОСОБА_11 від 14 вересня 2017 року, 28 вересня 2017 року, 3 жовтня 2017 року та 5 жовтня 2017 року, які перебувають у володінні Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ).
3.Обґрунтовуючи клопотання, прокурор вказує на те, що під час досудового розслідування цього кримінального провадження з ОСОБА_11 було досягнуто згоди щодо укладення угоди про визнання винуватості, у зв?язку з чим матеріали щодо нього, у тому числі, оригінали протоколів його допиту, були виділені в окреме провадження № 0000833 від 28 листопада 2017 року. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_11 помер, а 9 січня 2018 року провадження закрито прокурором на підставі п. 5 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) у зв?язку зі смертю підозрюваного.
4.Посилаючись на положення ст. 9 Конституції України, рішень Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Аль-Хаваджа і Тахері проти Сполученого Королівстка», «Шачашвілі проти Німеччини», «Сетон проти Сполученого Королівства» та «Боєць проти України», прокурор просить надати йому тимчасовий доступ до протоколів допиту померлого підозрюваного ОСОБА_11 з метою використання його показань під час досудового розслідування на доведення обґрунтованості позиції сторони обвинувачення. Прокурор вказує, що такі показання можуть бути прийняті до уваги судом, оскільки вони відповідають критеріям можливості їх використання, а саме: існує вагома причина для неявки особи; вони не є єдиним або визначальним доказом обвинувачення; існують достатні врівноважувальні фактори для компенсації невигідного становища сторони захисту.
5.Сторона захисту щодо задоволення клопотання заперечувала.

6.Захисник ОСОБА_9 зазначив, що Верховний Суд у своїх рішеннях неодноразово зазначав про неприпустимість сторони обвинувачення посилатись на практику ЄСПЛ, оскільки це є прерогативою сторони захисту. У разі дослідження протоколів допиту ОСОБА_11 як підозрюваного, буде порушено принцип безпосередності дослідження показань, що не відповідатиме ч. 3 ст. 23 КПК. Вказував, що ОСОБА_11 , під час досудового розслідування був допитаний як підозрюваний, не був попереджений про кримінальну відповідальність, на відміну від допиту свідка. Отже, надаючи показання, він міг перекручувати факти, говорити неправду тощо. У рішеннях ЄСПЛ, наведених на обґрунтування свого клопотання прокурором, використовувались показання свідків, а тому, ситуація не є тотожною з тією, яка утворилась у цьому провадженні. Більше того, використання цих протоколів допиту суперечитиме пункту d частини 3 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини (далі - ЄКПЛ). Обґрунтовуючи свої доводи наводить рішення ЄСПЛ у справі «Дімовіч та інші проти Сербії» № 7203/12.

7.Захисник ОСОБА_8 , підтримуючи позицію захисника ОСОБА_9 додала, що Верховний Суд у постанові від 7 серпня 2019 року у справі № 607/14707/17 зазначив про недопустимість стороною обвинувачення використання практики ЄСПЛ в контексті погіршення становища обвинувачених. Також зазначила, що наразі досудове розслідування завершено, а тому збирання доказів на стадії судового розгляду є порушенням вимог КПК.

8.Представник особи, у володінні якої знаходяться документи - НАБУ у судове засідання не з?явився, однак від детектива НАБУ ОСОБА_12 до суду надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, просить задовольнити.

9.Відповідно до ч. 4 ст. 163 КПК неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Установлені судом обставини, мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

10.Частиною 11 ст. 333 КПК встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

11.Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

12.Одним із заходів забезпечення кримінального провадження, згідно з п. 5 ч. 2 ст. 131 КПК, є тимчасовий доступ до речей і документів.

13.Тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку) (ч. 1 ст. 159 КПК).

14.Відповідно до ч. 1 ст. 160 КПК сторони кримінального провадження мають право звернутися до суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу.

15.Згідно з ч. 5 ст. 163 КПК суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: (1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; (2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; (3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

16.Суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів (ч. 6 ст. 163 КПК).

17.Отже, для належного вирішення заявленого клопотання, колегії суддів слід перевірити відповідність доводів прокурора, якими обґрунтовується клопотання про тимчасовий доступ вимогам чистин 5 та 6 ст. 163 КПК.

18.З цього приводу суд зазначає, що на підставі наданої заяви детективом НАБУ ОСОБА_12 суд установив, що у розпорядженні НАБУ дійсно містяться матеріали кримінального провадження № 0000833 від 28 листопада 2017 року.

19.Колегія суддів також вважає, що показання ОСОБА_11 самі по собі та в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

20.Водночас згідно з частинами 2, 3 ст. 23 КПК не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом. Сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом. Чинний КПК не передбачає використання як джерела доказів показань підозрюваного, який помер.

21.На підставі копій протоколів, доданих до клопотання про тимчасовий доступ до документів та пояснень прокурора суд встановив, що під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000833 ОСОБА_11 допитувався не як свідок, а як підозрюваний.

22.Зі змісту ст. 224 КПК вбачається, що на відміну від допиту свідка, підозрюваний перед його допитом не попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання. Отже, не виключено, що, надаючи показання, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідності надавав неправдиві або ж принаймні спотворені показання.

23.Окрім того, як пояснив прокурор, ОСОБА_11 допитувався як підозрюваний під час укладення угоди про визнання винуватості, а тому, його показання, надані в особливому порядку кримінального провадження, на думку колегії суддів не можуть враховуватись під час судового розгляду в загальному порядку.

24.Зазначене, на переконання суду вказує на неможливість використання як доказів відомостей, що містяться у протоколах допиту підозрюваного ОСОБА_11 , доступ до яких просить надати прокурор.

25.Зважаючи на це, колегія суддів дійшла висновку, що у задоволенні клопотання належить відмовити.

Керуючись статтями 371, 372, 375, 376 КПК, суд

п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання прокурора третього відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 про тимчасовий доступ до документів відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти цієї ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК.

Судді

ОСОБА_2 ОСОБА_1 ОСОБА_3