Провадження № 1-кс/201/3369/2021
УХВАЛА
Іменем України

16 листопада 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , власника майна, щодо якого вирішується клопотання, - ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001921 від 25.11.2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в якому просив накласти арешт на речі, які вилучені в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «Айфон 7» MN962 2D/A imei: НОМЕР_1 , з сім картою «Київстар» - НОМЕР_2 ; банківська карта «ПриватБанк» № НОМЕР_3 ; ноутбук Samsung RV410, чорного кольору; ноутбук НР, s/n CND611MKH, чорного кольору; системний блок чорного кольору без маркування з біркою Window HP Home edition, шляхом заборони відчуження, розпорядження і користування.

Слідчий в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Власник майна, щодо якого вирішується клопотання, ОСОБА_4 , проти задоволення клопотання заперечила. Просила у його задоволенні відмовити. Зазначила, що комп`ютерами користується її 10-річна дитина, а вона в комп`ютерній техніці не обізнана. Наголосила, що інформація, яка на них міститься, не має доказове значення для органу досудового розслідування.

На підставі ст.107 КПК України здійснювалось фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього документи, вислухавши пояснення сторін, приходить до наступних висновків. Встановлено, що в провадженні СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001921 від 25.11.2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. Оперативний супровід у вказаному кримінальному провадженні здійснюють працівники УПК в Дніпропетровській ДКП НПУ.

В ході досудового розслідування встановлено, що до Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт інспектора УПК в Дніпропетровській області ДКП НПУ ОСОБА_6 в якому вказано, що невстановлена особа, з метою заволодіння грошовими коштами невстановленого кола громадян, шляхом використання електронно-обчислювальної техніки, в соціальній мережі «Інстаграм» створила фейкову сторінку під виглядом продажу жіночого одягу, внаслідок чого шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами громадян.

Під час досудового розслідування працівникам УПК в Дніпропетровській області ДКП НПУ в порядку ст. 40 КПК України надано доручення щодо встановлення осіб, які причетні до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення.

В ході виконання доручення здійснено комплекс оперативних заходів, спрямованих на встановлення кола потерпілих, які на даний час налічують 16 осіб (мешканці різних міст України), яким спричинено матеріальний збиток приблизно на суму 15 440 грн.

Також, встановлені банківські карткові рахунки, за допомогою яких невстановлена особа вчиняли шахрайські дії. Відповідно до заяв від потерпілих осіб, працівниками УПК в Дніпропетровській області встановлено 6 (шість) банківських карткових рахунків на які потерпілі перечислили грошові кошти за неіснуючий товар: № НОМЕР_4 (Оксібанк); № НОМЕР_5 (ОксіБанк); № НОМЕР_6 (Оксібанк); № НОМЕР_7 (Оксібанк); № НОМЕР_8 (Оксібанк); № НОМЕР_9 (Банк «Південний»).

21 січня 2021 року слідчим СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області проведено тимчасовий доступ до речей та документів в АБ «Південний» (м. Дніпро, вул. Воскресенська, буд. 36). В ході проведення тимчасового доступу отримано інформацію щодо володільця карткового рахунку № НОМЕР_9 , яким виявився ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . По вказаному картковому рахунку отримано рух коштів, в якому присутні транзакції від потерпілих осіб, які відправляли грошові кошти за неіснуючий товар. В ході аналізу тимчасового доступу до речей та документів, встановлено, що грошові кошти в подальшому відправляються на віртуальні електронні гаманці «Global 24».

22 січня 2021 року слідчим СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено тимчасовий доступ до речей та документів в АТ «Оксі Банк» (м. Львів, вул. Газова, буд. 17). В ході проведення тимчасового доступу отримано інформацію, щодо власників карткових рахунків, контактну інформацію, копії документів, рух коштів по вказаним карткових рахунках. Працівниками УПК в Дніпропетровській області, був проведений аналіз тимчасового доступу до речей та документів, в ході якого встановлено, що всі грошові кошти отриманні від потерпілих осіб на карткові рахунки № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 одразу відправлялись на віртуальні електронні гаманці «Global 24».

На підставі вищевикладеного слідчим СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області 15.02.2021 року отримано ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська на проведення тимчасового доступу до речей та документів в ТОВ «ГлобалМані» ().

12.03.2021 року слідчим СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено тимчасовий доступ до речей та документів в ТОВ «ГлобалМані» ().

В ході проведення аналізу тимчасового доступу до речей та документів в ТОВ «ГлобалМані», працівниками УПК встановлено наступну інформацію:

- Грошові кошти з карткового рахунку № НОМЕР_9 (АБ «Південний») перераховувались на віртуальний електронний гаманець «ГлобалМані» № НОМЕР_10 . В подальшому грошові кошти перераховувались на картковий рахунок невстановленої особи № НОМЕР_11 (АТ КБ «ПриватБанк);

- Грошові кошти з карткового рахунку № НОМЕР_6 (АТ «Оксі Банк») перераховувались на віртуальні електронні гаманці «ГлобалМані» № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 , № НОМЕР_14 , № НОМЕР_15 . З вище вказаних віртуальних електронних гаманців грошові кошти перераховувались на карткові рахунки невстановлених осіб № НОМЕР_16 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_17 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_18 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_19 (АТ КБ «ПриватБанк);

- Грошові кошти з карткового рахунку № НОМЕР_5 (АТ «Оксі Банк») перераховувались на віртуальні електронні гаманці «ГлобалМані» № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 . З вище вказаних віртуальних електронних гаманців грошові кошти перераховувались на карткові рахунки невстановлених осіб № НОМЕР_16 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_17 (АТ КБ «ПриватБанк), НОМЕР_18 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_19 (АТ КБ «ПриватБанк);

- Грошові кошти з карткового рахунку № НОМЕР_8 (АТ «Оксі Банк») перераховувались на віртуальні електронні гаманці «ГлобалМані» № НОМЕР_20 , № НОМЕР_21 , № НОМЕР_22 . З вище вказаних віртуальних електронних гаманців грошові кошти перераховувались на карткові рахунки невстановлених осіб № НОМЕР_16 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_23 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_18 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_19 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_24 (АТ «Універсал Банк»;

- Грошові кошти з карткового рахунку № НОМЕР_4 (АТ «Оксі Банк») перераховувались на віртуальні електронні гаманці «ГлобалМані» № НОМЕР_25 , № НОМЕР_22 , № НОМЕР_15 . З вище вказаних віртуальних електронних гаманців грошові кошти перераховувались на карткові рахунки невстановлених осіб № НОМЕР_16 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_23 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_19 (АТ КБ «ПриватБанк);

- Грошові кошти з карткового рахунку № НОМЕР_7 (АТ «Оксі Банк») перераховувались на віртуальні електронні гаманці «ГлобалМані» № НОМЕР_20 , № НОМЕР_22 , № НОМЕР_26 . З вище вказаних віртуальних електронних гаманців грошові кошти перераховувались на карткові рахунки невстановлених осіб № НОМЕР_16 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_23 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_19 (АТ КБ «ПриватБанк), № НОМЕР_24 (АТ «Універсал Банк», № НОМЕР_11 (АТ КБ «ПриватБанк).

Відповідно до вище викладеного, встановлено що грошові кошти отримані шахрайським шляхом обготівковуються за допомогою наступних карткових рахунків: НОМЕР_11 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_16 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_17 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_18 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_19 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_23 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_24 «АТ «Універсал Банк».

В липні 2021 року слідчим СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено тимчасовий доступ до речей та документів в АТ КБ «ПриватБанк». В ході проведення тимчасового доступу отримано інформацію, щодо власників карткових рахунків, контактну інформацію, копії документів, рух коштів по вказаним карткових рахунках. Працівниками УПК в Дніпропетровській області, був проведений аналіз тимчасового доступу до речей та документів, в ході якого встановлено, що всі грошові кошти отриманні від потерпілих осіб на карткові рахунки: НОМЕР_11 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_17 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_19 «АТ КБ «ПриватБанк»; НОМЕР_16 «АТ КБ «ПриватБанк».

Вказані карткові рахунки оформлені ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Під час аналізу тимчасового доступу до речей та документів встановлено, що на вказані карткові рахунки постійно зараховуються грошові кошти з платіжної системи ТОВ «ГлобалМані», після чого ОСОБА_8 розпоряджається грошовими коштами здобуті шахрайським шляхом на власний розсуд.

10.11.2021 року на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська був проведений санкціонований обшук за місцем реєстрації ОСОБА_8 , в ході якого виявлені наступні речі та предмети: мобільний телефон «Айфон 7» MN962 2D/A imei: НОМЕР_1 , з сім картою «Київстар» - НОМЕР_2 ; банківська карта «ПриватБанк» № НОМЕР_3 ; ноутбук Samsung RV410, чорного кольору; ноутбук НР, s/n CND611MKH, чорного кольору; системний блок чорного кольору без маркування з біркою Window HP Home edition.

Виявлені речі опечатані та вилучені до ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, за адесою: м. Дніпро, вул. Шевченка, 7.

10.11.2021 року постановою слідчого вилучені в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 речі визнані речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Стаття 98 КПК України розкриває поняття речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно із п. 1 п. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт.

Зі змісту норм ст.ст. 98, 99, ч. 2 ст. 171, 173, 235 КПК України слідує, що арешт може бути накладений на речові докази, якими можуть бути речі і документи, у т.ч. вилучені під час обшуку документи, якщо вони можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий в своєму клопотанні зазначає мету накладання арешту збереження речових доказів.
У судовому засіданні слідчий наголосив, що вилучені речі необхідні для повного та об`єктивного проведення досудового розслідування, та призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи, а інформація, яка міститься на вилучених системному блоці, ноутбуках і мобільному телефоні, може становити доказове значення для кримінального провадження, оскільки може містити відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Щодо вилученої банківської картки слідчий повідомив, що вона може мати доказове значення, оскільки на неї могли перераховуватись грошові кошти, отримані від злочинної діяльності.

Відповідно до ст. 7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України встановлено заборону тимчасового вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Слідчим доведено, що банківська картка, телефон, ноутбуки і системний блок мають значення для досягнення цілей кримінального провадження, з вилученим майном потрібно проводити в подальшому слідчі та процесуальні дії (проведення технічних експертиз), отримання тимчасових доступів, що обумовлюють необхідність обмеження (арешту).

На думку слідчого судді, банківська картка, телефон, ноутбуки і системний блок можуть містити в собі докази вчинення як цього злочину, так і інших, з ними необхідно провести відповідні експертні дослідження.

Таким чином, у клопотанні слідчого належним чином розкрито, яке відношення вилучені речі мають саме до цього кримінального провадження, у зв`язку з чим процесуальний статус зазначеного у клопотанні майна як речового доказу є визначеним відповідно до вимог ст. 98 КПК України, оскільки постановою слідчого вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.

Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні.

Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням, може бути виконане.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Тому дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження, дають підстави для висновку, що задля забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, виникла потреба в дослідженні вилучених речей в рамках відповідних судових експертиз, та той факт, що з метою забезпечення кримінального провадження, виконання завдань та вимог кримінального провадження, попередження подальших злочинних дій, у тому числі вчиненню нових злочинів, а також з метою приховання інших, можливо, скоєних злочинів та запобіганню умисному знищенню чи пошкодженню вилученого майна або інформації, яка на ньому міститься, накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання, в ухвалі слідчого судді зазначається про заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що з метою збереження речових доказів застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вилучених в ході обшуку речей шляхом заборони будь-яким особам користування та розпорядження ними є необхідним та достатнім у даному кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети швидкого, повного, неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків, зокрема, привести до їх знищення.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання неправомірного вибуття майна з власності та забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

У зв`язку із вищезазначеним, слідчий суддя вбачає наявність підстав для часткового задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 110, 168-169, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом позбавлення права на розпорядження та користування до скасування у встановленому КПК України порядку на наступне майно:

- мобільний телефон «Айфон 7» MN962 2D/A imei: НОМЕР_1 , з сім картою «Київстар» - НОМЕР_2 ;

- банківська карта «ПриватБанк» № НОМЕР_3 ;

- ноутбук Samsung RV410, чорного кольору;

- ноутбук НР, s/n CND611MKH, чорного кольору;

- системний блок чорного кольору без маркування з біркою Window HP Home edition.

В задоволенні інших вимог відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
У відповідності до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а особами, що були відсутні при її проголошенні, в той же строк з моменту отримання її копії. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Підстави для скасування арешту майна визначені в ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1