Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.07.2021 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:
слідчий суддя ОСОБА_1 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні №0000198, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 липня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч. 4 ст. 190 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно
ОСОБА_3 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, утриманців не має, інваліда ІІІ групи, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 713 700 грн.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна та яке, в силу положень статті 12 КК України, є особливо тяжким злочином, а також на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків та експерта у кримінальному провадженні, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із наведених у ньому підстав. Водночас, просив визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник просили відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри, недостатність доказів в її обґрунтування та відсутність ризиків, про які прокурором зазначено у клопотанні, а також вказуючи на наявність цивільно-правового спору з приводу обставин, наведених у клопотанні.
Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000198, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 липня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч. 4 ст. 190 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.
Як вбачається із доданих до клопотання матеріалів, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи у власності земельну ділянку, кадастровий номер :82:189:0038, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 , у настановлений досудовим розслідуванням час та рік, маючи умисел на шахрайське заволодіння чужими грошовими коштами в особливо великих розмірах, розмістив оголошення про продаж вказаної земельної ділянки в одній із газет м. Києва, розуміючи при цьому, що взяті на себе зобов`язання щодо продажу виконувати не буде.
В подальшому, реалізуючи свій злочинний намір на заволодіння чужими грошовими коштами шляхом обману, ОСОБА_3 04 червня 2016 року у приміщенні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 за адресою АДРЕСА_3 уклав попередній договір купівлі-продажу із представником ОСОБА_8 - ОСОБА_9 про продаж вказаної земельної ділянки, після чого отримав частину грошових коштів у сумі 45 000 доларів США.
При цьому ОСОБА_3 , бажаючи довести свій умисел до кінця, упевнившись в тому, що представник ОСОБА_9 повірила у справжність та дійсність його наміру на продаж земельної ділянки та довіряє йому, запропонував їй укласти сам договір купівлі-продажу земельної ділянки у серпні 2016 року, на що ОСОБА_9 погодилася.
Відтак, отримавши від ОСОБА_9 згоду на нову дату укладення основного договору купівлі-продажу, ОСОБА_3 , розуміючи, що виконувати взяті на себе обов`язки за укладеним попереднім договором купівлі-продажу від 04 червня 2016 року не буде, 28 липня 2016 року уклав договір дарування земельної ділянки, кадастровий номер :82:189:0038, розташованої за адресою АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_10 та в подальшому не прибув у домовлений із ОСОБА_9 день та час для укладення основного договору купівлі-продажу земельної ділянки із ОСОБА_8 .
06 липня 2021 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме у шахрайстві, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою, вчиненому в особливо великих розмірах.
Відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , віднесено до категорії особливо тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Згідно із ч.1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Частинами першою-четвертою статті 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 вказаного кримінального правопорушення свідчить сукупність доказів, зібраних в ході досудового розслідування.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Крім того, враховується і те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
З огляду на наведене, всупереч доводам сторони захисту, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.
Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.
Разом із цим, з`ясовуючи наявність підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави, слідчим суддею враховується, що відповідно до вимог ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, а також приймаючи до уваги тяжкість злочину, який інкримінується підозрюваному ОСОБА_3 та спосіб його вчинення, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені ст.177 КПК України ризик переховування від органів досудового розслідування та суду та ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.
Водночас, із пояснень сторін обвинувачення та захисту у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено обставин, які б вказували на те, що підозрюваний будь яким чином ухилявся від явки до органу досудового розслідування в межах даного кримінального провадження або вчиняв будь які інші дії, які б вказували на спроби підозрюваного ухилитися від явки до органу досудового розслідування та суду чи якимось чином перешкоджати органу досудового розслідування, у зв`язку з чим суд вважає необґрунтованим ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
У відповідності до ст. 178 КПК України слідчим суддею також враховується, що підозрюваний ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Харків, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , де на даний час фактично проживає у тимчасовій споруді, оскільки будинок був знищений внаслідок пожежі.
Він є директором ТОВ «Реаліст», проте на даний час не працює, єдиним джерелом його доходу є пенсія, яку він отримує, маючи статус інваліда ІІІ групи, раніше до кримінальної відповідальності він не притягувався.
Згідно із ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування щодо підозрюваного ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання слідчим та прокурором, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Згідно з ч.1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Із урахуванням вказаних положень ст. 179 КПК України, слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
У відповідності до ч.3 ст. 179 КПК України контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-179, 182, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 , про застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, а в разі неможливості прибуття заздалегідь повідомляти про це зазначених осіб;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Визначити термін дії обов`язків в два місяці.
Підозрюваному ОСОБА_3 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1