05.05.2021
№642/2583/21
№ 1-кс/642/1101/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 травня 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши винесене в кримінальному провадженні за № 0000247 від 28 квітня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУНП України в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчим відділом відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000247 від 28 квітня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Як зазначено у клопотанні, в ході досудового розслідування встановлено, що

ОСОБА_5 28.04.2021 близько 13 годин 20 хвилин, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_1 , де розташовані торгівельні павільйони, помітив раніше невідому ОСОБА_6 яка здійснювала продаж жіночого та чоловічого одягу.

Саме в той час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення будь-якого майна з даного торгівельного павільйону, який належить раніше невідомому ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, суб`єктивно усвідомлюючи протиправність своїх діянь, підійшов до торгівельного павільйону та відкрито заволодів з вітрини трьома бейсболками а саме: бейсболка чорного кольору торгівельної марки «Адідас» вартістю 280 гривень, бейсболка чорного кольору торгівельної марки «Джордан» вартістю 280 гривень, бейсболка чорного кольору торгівельної марки «Пума» вартістю 280 гривень.

Після цього, ОСОБА_5 звернувши на свою користь викрадене майно, з місця скоєння кримінального правопорушення зник, розпорядившись в подальшому відкрито викраденим майном на власний розсуд.

Такими діями ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальні збитки на суму 840 гривень.

ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно.

28.04.2021 о 19 год. 30 хв. ОСОБА_5 фактично затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

29.04.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

28.04.2021 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вилучено три бейсболки а саме: бейсболка чорного кольору торгівельної марки «Адідас», бейсболка чорного кольору торгівельної марки «Джордан», бейсболка чорного кольору торгівельної марки «Пума».

В обгрунтування клопотання, слідчий вказує, що з метою недопущення перешкоджанню встановлення істини у даному кримінальному провадженні шляхом зникнення, пошкодження, приховування, втрати, на даний час виникла необхідність накласти арешт на вилучені речі, а саме : бейсболку чорного кольору торгівельної марки «Адідас», бейсболку чорного кольору торгівельної марки «Джордан», бейсболку чорного кольору торгівельної марки «Пума», які мають значення речового доказу, з метою заборони володіти та розпоряджатись, ними будь-яким чином, у тому числі відчуджувати, до прийняття рішення у даному кримінальному провадженні.

У судовому засіданні слідчий підтримала клопотання.

Неприбуття в судове засідання власника майна, які повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України доведено слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказане майно шляхом заборони його розпорядження та відчуження підлягає задоволенню.

Вказане у клопотанні майно було виявлено та вилучено в ході огляду місця події.

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення огляду місця події, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучені відповідно до протоколу огляду місця події від 28.04.2021 року, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий, прокурор довели слідчому судді необхідність арешту майна у вказаній частині, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 131-132, 171-173, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речі вилучені в ході огляду місця події 28.04.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на бейсболку чорного кольору торгівельної марки «Адідас», бейсболку чорного кольору торгівельної марки «Джордан», бейсболку чорного кольору торгівельної марки «Пума».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п» яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1