Справа № 357/9149/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2020 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі підозрюваного ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 , розглянувши в залі суду № 5 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0002456 від 29.08.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0002456 від 29.08.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України.

Так, у своєму клопотанні ОСОБА_3 зазначає, що у провадженні Білоцерківського ПН ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0002456 від 29.08.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України. ОСОБА_3 у вказаному кримінальному провадженні було повідомлено про підозру 14.07.2020 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України. 04.09.2020 року ОСОБА_3 було вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.

Оскільки ОСОБА_3 перебуває у скрутному матеріальному становищі, просить суд призначити у кримінальному провадженні №0002456 від 29.08.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України судово-психологічну експертизу із використанням поліграфу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту експертиз.

Заслухавши підозрюваного ОСОБА_3 та його захисника адвоката ОСОБА_4 , думку слідчого, який заперечував проти задоволення клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

За змістом ч. 1 ст. 243 КПК України експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Крім того, згідно ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Згідно ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Разом з тим, положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Суд зазначає, щона даний час відсутня офіційно затверджена методика проведення судово-психофізіологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфу (детектору брехні). Тому призначення вказаної експертизи суд вважає невиправданим, оскільки правдивість і неправдивість показань носить етичний та юридичний характер і відноситься до сфери понять, прояв яких не можливо зафіксувати фізичними приладами. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Відповідно до чинного законодавства, законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція про порядок використання поліграфів у Національній поліції України, затверджена Наказом МВС України від 13.11.2017 № 920, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017р. № 449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.12.2016 № 1285, тощо).

Згідно ст. 84 КПК України джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Процесуальним законодавством опитування з використанням поліграфу не віднесено до джерел доказів.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про призначення судової психофізіологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфу у кримінальному провадженні №0002456 від 29.08.2019 року, слід відмовити.

Керуючись ст.ст.22, 303, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0002456 від 29.08.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3, 4 ст. 190 КК України - відмовити.

Копію ухвали направити начальнику СВ Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області, керівнику Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області для відому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 30 жовтня 2020 року.

Слідчий суддяОСОБА_1