Справа № 761/9652/21
Провадження № 1-кс/761/6245/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
за участю
слідчий ОСОБА_3
захисники ОСОБА_4 ,
підозрюваний ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС - криміналіст 2 відділення 5 відділу 1 УДР ГСУ СБ України ОСОБА_6 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , внесеного у кримінальному провадженні 0001146 від 21.11.2016р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.364-1, ч.2 ст.240 КК України про встановлення підозрюваному та його захисникам строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, -
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий в ОВС-криміналіст 2 відділення 5 відділу 1 УДР ГСУ СБ України капітан юстиції ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , по кримінальному провадженню, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001146 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364-1 та ч. 2 ст. 240 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Клопотання мотивовано тим, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001146 від 21.11.2016 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364-1 та ч. 2 ст. 240 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.10.2003 рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ «Гідромеханізація» ОСОБА_5 обрано на посаду голови правління вказаного товариства. ОСОБА_5 , будучи службовою особою юридичної особи приватного права, організувавши у період січня-червня 2017 року та січня-грудня 2018 року силами очолюваного ним AT «Гідромеханізація» самовільний видобуток пісків Бортницького родовища у кількості 162,265 тис. тонн та 1492,764 тис. тонн відповідно, - використав свої повноваження усупереч інтересам очолюваного підприємства з метою отримання неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки у вигляді завдання збитків державі в розмірі 626 321 353 грн. 67 копійок.

Також, у період січня-грудня 2018 року ОСОБА_5 , організувавши силами очолюваного ним AT «Гідромеханізація» видобуток пісків Бортницького родовища із перевищенням передбаченого проектно-дозвільною документацією річного обсягу його видобутку, порушив встановлені правила використання надр - ділянок надр №1 та №2 Бортницького родовища пісків, що створило небезпеку для довкілля внаслідок зниження рівня грунтових вод, погіршення їх якості та зменшення запасів доступної вологи у ґрунтах.

30.11.2020 підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_4 повідомлено про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів досудового розслідування з можливістю скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них. Зазначене повідомлення особисто вручено підозрюваному та його захиснику.

Як вказує слідчий, обсяг матеріалів досудового розслідування, до яких стороні обвинувачення надано доступ, складає 29 пронумерованих томів, у яких містяться документи і протоколи про результати слідчих (розшукових) дій, а також речові докази. Орган досудового розслідування забезпечив належні умови доступу до матеріалів кримінального провадження - в службовому приміщенні Головного слідчого Управління СБ України (кабінеті №308) за адресою: м. Київ. вул. Бульварно-Кудрявська, 11, з наданням можливості користуватись необхідними технічними засобами для їх відтворення, відображення, копіювання, фотографування.

Незважаючи на те, що стороні захисту відповідно до вимог закону надано достатній час та створено належні умови для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ, сторона захисту зволікає при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, з огляду на що слідчий просить суд встановити строк для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження до 12.03.2021.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисники підозрюваного та підозрюваний заперечили щодо задоволення клопотання та просили відмовити.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення слідчого, підозрюваного та його захисників, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.

Водночас, ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України.

Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний Суд України у рішенні по справі №1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Згідно зі ст. 290 КПК України, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Конституційний Суд України вважав, що положення КПК України щодо визначення сторонам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджуються з практикою Європейського Суду з прав людини та з підпунктом «b» пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

Так, Європейський Суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів», від 25 вересня 2008 року у справі «Полуфакін і Чернишов проти Росії»). Як зауважив Європейський Суд, підпункт «b» пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту», а це означає, що така підготовка охоплює все, що є «необхідним» для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак, питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Корнєв і Карпенко проти України»).

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на вищезазначену практику Європейського Суду з прав людини, вирішується судом в залежності від конкретних обставин справи.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною 5 ст. 28 КПК України визначено, що кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Поряд з цим, відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

За п. 4 ч. 1 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є: змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Таким чином, у відповідності до загальних засад кримінального провадження та основних засад судочинства, закріплених у законі, прокурор/слідчий повинен самостійно обґрунтувати у судовому засіданні правову позицію, що викладена у клопотанні. Крім того, до суду має бути подано докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні, та доведено їх переконливість перед судом.

Згідно ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

На підставі вимоги безпосередності судового розгляду, всі належні і допустимі згідно із законом докази підлягають установленню й дослідженню під час судового засідання.

Суд зобов`язаний обґрунтовувати своє рішення на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, дослідженими у процесі судового розгляду й оціненими судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом і оцінюючи кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, і сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності і взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 18.01.2012 №1-рп/2012, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнєв і Карпенко проти України», при визначенні адекватності часу та можливостей, які необхідні обвинуваченому для підготовки захисту, суд враховує конкретні обставини справи, її складність, обсяг матеріалів справи, який було пред`явлено для ознайомлення, обсяг матеріалів, з якими необхідно ознайомитись, тощо.

Враховуючи обсяг, складність матеріалів та їх об`єм, а також розумний час для вивчення матеріалів, підготовки клопотань, задля недопущення порушення прав учасників даного кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та в судовому засіданні не доведено зволікання сторони захисту в ознайомленні з матеріалами кримінального провадження.

Поряд з цим, слідчий суддя враховує, що протягом певного періоду часу сторона захисту перебувала у відпустці, а в інші дні захисники були залучені до участі у судових засіданнях в інших справах. Окрім того, суд врахує, що матеріали кримінального провадження складаються із 29 томів, водночас, захисник ОСОБА_4 ознайомилася з 20 томами, що свідчить про систематичність ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження.

Також, судом враховується і той факт, що вказане клопотання не перше подане клопотання органу досудового розслідування. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03.02.2021 у справі №761/3658/21, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12.02.2021 у справі №761/4333/21, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.03.2021 у справі №761/7844/21 відмовлено органу досудового розслідування в задоволенні клопотання про встановлення підозрюваному та його захисникам строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Таким чином, враховуючи те, що органом досудового розслідування не доведено зволікання стороною захисту в ознайомленні з матеріалами досудового розслідування, відсутні підстави для задоволення вказаного клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 234-235, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС - криміналіст 2 відділення 5 відділу 1 УДР ГСУ СБ України ОСОБА_6 , погодженого прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , внесеного у кримінальному провадженні 0001146 від 21.11.2016р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.364-1, ч.2 ст.240 КК України про встановлення підозрюваному ОСОБА_5 та його захисникам ОСОБА_4 , ОСОБА_9 строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: