Провадження №: 1-кс/755/2967/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" липня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва клопотання представника ТОВ «АЛЗ Глобал» ОСОБА_3 у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 01 квітня 2020 року, про скасування арешту,

В С Т А Н О В И Л А:

Представник ТОВ «АЛЗ Глобал» ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді з клопотанням у рамках кримінального провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 01 квітня 2020 року про скасування арешту майна.

Представник ТОВ «АЛЗ Глобал» ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч.1 ст.174 КПК України до слідчого судді можуть звернутись - підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна та мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до вимог ч.2 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відповідно до вимог ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Такий висновок узгоджується й з позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (№ 51-1901впс20) та від 13.05.2020 року у справі № 643/7208/20 (№ 51-2272впс20)».

Згідно позиції Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 22.05.2020 року у справі №643/7609/20, зазначено наступне:

«Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права».
Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом. А відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
Як вбачається з матеріалів, досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 01 квітня 2020 року здійснюється слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області за адресою: м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-а, що територіально відноситься до Солом`янського району м. Києва.

Тому, наявні підстави дійти висновку, що клопотання представника ТОВ «АЛЗ Глобал» ОСОБА_3 у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 01 квітня 2020 року, про скасування арешту, за територіальною підсудністю відноситься до юрисдикції слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва.

У той же час, в ухвалі ВС від 19.02.2019 по справі № 569/17036/18 (№ в ЄДРСР 79957677) сформовано правовий висновок проте, що якщо після призначення судового засідання буде встановлено, що апеляційний розгляд здійснюється за апеляційною скаргою на судове рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню, апеляційний суд має постановити ухвалу (судове рішення) про закриття апеляційного провадження.
Аналогічний підхід був застосований Великою Палатою Верховного Суду, яка вважала за необхідне закрити касаційне провадження, відкрите за скаргою на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню (постанова від 23 січня 2019 року у справі № 738/1482/16-к).
У справі № 761/10509/17 Велика Палата Верховного Суду постановою від 15.05.2019 закрила касаційне провадження у справі саме, як помилково відкрите.
Відповідно до вимог ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З огляду на, що думку суду, слушним буде, з урахуванням норм ст.ст. 7, 9 КПК, та окресленої практики ВС у подібних, хоча і не тотожних ситуаціях, постановити ухвалу (судове рішення) про закриття провадження, так як є установленими після призначення судового засідання обставини визначені п. 4) ч. 2 ст. 539 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131-132, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження за клопотанням представника ТОВ «АЛЗ Глобал» ОСОБА_3 у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000047 від 01 квітня 2020 року, про скасування арешту.

Ухвала, яка набрала законної сили в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним Кодексом України, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_1