Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8765/21
У Х В А Л А
06 серпня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого,
ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 звернувся до Подільського районного суду м. Києва із скаргою в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у не розгляді в порядку ст. 220 Кримінально процесуального кодексу України (далі - КПК) його клопотання від 10.06.2021, подане в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001768.
В обґрунтування скарги її автор зазначив, що вказане кримінальне провадження розслідується СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві. Ним скеровано поштою до органу досудового розслідування клопотання від 10.06.2021 в інтересах ОСОБА_4 , стосовно якого вчинено хуліганські дії та спричинено тілесні ушкодження, про проведення ряд процесуальних дій у кримінальному провадженні, яке було отримано органом досудового розслідування 15.06.2021. На момент звернення із даною скаргою відповіді на вказане клопотання він не отримав, що свідчить про допущену слідчим бездіяльність, яку він просить визнати незаконною та зобов`язати відповідного слідчого виконати вимоги ст. 220 КПК.
Автор скарги в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про проведення судового розгляду без його участі, просив таку задовольнити.
Особа, дії якої оскаржуються, будучи належним чином повідомлений про час розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки слідчого суддю не повідомив, що не перешкоджає розгляду скарги по суті.
Слідчий суддя розглянув матеріали скарги та дослідив доводи скаржника.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26, параграфом 1, ст. 303-308 КПК.
У частині 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, що підлягають оскарженню на стадії досудового розслідування.
Зокрема, згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчому судді підлягає оскарженню бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством. (Лист ВССУ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування»).
Водночас, відповідно до ч. 1 ст.220 КПК клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй (ч. 2 ст. 220 КПК).
Слідчим суддею встановлено, що дізнавачами Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001768 від 01.06.2020, розпочате на підставі ухвали слідчого судді за скаргою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 щодо спричинення йому тілесних ушкоджень згідно поданої ним заяви від 07.11.2019.
З доданої до скарги копії клопотання адвоката ОСОБА_3 від 10.06.2021, поштової квитанції та інформації щодо руху поштового відправлення вбачається, що таке було подано в інтересах ОСОБА_4 до Подільського УП ГУНП у м. Києві у кримінальному провадженні №0001768 від 01.06.2020 та отримано адресатом 15.06.2021.
Зі змісту клопотання слідує, що таке подано з приводу визнання ОСОБА_4 потерпілим у кримінальному провадженні, призначенні судово медичної експертизи та здійсненні інших процесуальних дій.
Щодо процесуального статусу ОСОБА_4 у вказаному кримінальному провадженні в контексті права подавати клопотання в порядку ст. 220 КПК, слідчий суддя звертає увагу на наступне.
Необхідно визначити, у яких випадках особа може набувати статусу потерпілого відповідно до норм кримінального процесуального закону. Так, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди (ч. 1 ст. 55 КПК). Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК). Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 3 ст. 55 КПК).
З урахуванням цих положень, потерпілим може бути 1) особа, якій завдано шкоди (моральної, фізичної або майнової), яка 2) подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або 3) яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода, і тому вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Слід враховувати, що слідчий, прокурор має право відмовити особі у визнанні її потерпілим. Зокрема, така відмова (у формі постанови) є обґрунтованою за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди (ч. 5 ст. 55 КПК ). Це - єдиний випадок, коли можна відмовити особі у визнанні її потерпілим.
Слідчий суддя зазначає, що оскільки кримінальне провадження розпочато за заявою ОСОБА_4 про заподіяння йому тілесних ушкоджень, він наділений процесуальним статусом потерпілого з моменту подання заява, а тому прийняття рішення про визнання його потерпілим не вимагалось.
Враховуючи пояснення особи, яка звернулася із скаргою, щодо його неповідомлення про результати розгляду клопотання, не спростування таких доводів слідчим, слідчий суддя приходить до висновку про нездійснення слідчим процесуального реагування в порядку ст.220 КПК на клопотання адвоката ОСОБА_3 від 10.06.2021, тобто про допущену слідчим бездіяльність.
Відповідно до повноважень слідчого судді, визначених ст. 307 КПК, не передбачено визнання бездіяльності незаконною, а відтак слід зобов`язати уповноважених дізнавачів Подільського УП ГУНП у м. Києві розглянути клопотання в порядку, визначеному ст. 220 КПК.
Таким чином, скарга підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст. 220, 303-307, 309 КПК, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність дізнавачів Подільського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у не розгляді в порядку ст.220 КПК його клопотання від 10.06.2021 про проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0001768 від 01.06.2020 задовольнити частково.
Зобов`язати дізнавачів, уповноважених здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001768 від 01.06.2020, розглянути в порядку ст.220 КПК клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 10.06.2021 про проведення процесуальних дій та про результати його розгляду повідомити його автора.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1