У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 11 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області кримінальне провадження за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Слов`янськ Донецької області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 259 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

В судовому засіданні 18 червня 2021 року обвинувачена ОСОБА_5 заявила відвід прокурору ОСОБА_3 , який вона обґрунтовує тим, що в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 під час свого допиту надавав показання, які не збігаються з його показаннями, наданими ним під час досудового розслідування, а прокурор ОСОБА_3 , яка повинна здійснювати нагляд за додержанням законів, не притягнула свідка ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності про надання неправдивих показань. Отже, дана обставина свідчить про упередженість прокурора по відношенню до неї.

Захисник ОСОБА_6 підтримав клопотання обвинуваченої про відвід прокурору.

Прокурор ОСОБА_3 заперечувала проти її відводу, зазначила, що відповідно до вимог КПК України підстави для її відводу відсутні.

Потерпіла ОСОБА_4 підтримала думку прокурора.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, суд доходить до висновку, що клопотання обвинуваченої про відвід прокурора ОСОБА_3 задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 77 КПК України, підставами для відводу прокурора є наступні обставини:
1)якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача;

2)якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач;

3)якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

В розумінні норм чинного КПК України, для відведення прокурора необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу його упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Як зазначено у п. 16 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 66 КПК України, свідок зобов`язаний давати правдиві показання під час досудового розслідування та судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 КПК України, за завідомо неправдиві показання слідчому, прокурору, слідчому судді чи суду або за відмову від давання показань слідчому, прокурору, слідчому судді чи суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом, свідок несе кримінальну відповідальність.

Виходячи з наведеного, суд доходить до висновку, що обставин, які б викликали б обґрунтовані сумніви в неупередженості прокурора, а також інших підстав, передбачених ст. 77 КПК України, в судовому засіданні встановлено не було. Суд вважає, що така позиція заявника є суб`єктивною та не доведеною, оскільки на її підтвердження не надано жодного належного доказу. Суд досліджує докази безпосередньо в судовому засіданні, а показання свідка кримінального провадження суд отримує усно, у зв`язку з чим заява обвинуваченої ОСОБА_5 про відвід прокурора ОСОБА_3 у зв`язку з його упередженістю задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 77, 81 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви обвинуваченої ОСОБА_5 про відвід прокурора ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду ОСОБА_1