Справа № 758/2323/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.05.2021 м. Київ
Подільський районний суд міста Києва в складі:
головуючої-судді ОСОБА_1
за участю :
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
перекладача ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003338 від 09 грудня 2020 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Потерпілий в судове засідання повторно не з`явився, дані про належне повідомлення в матеріалах справи відсутні, оскільки рекомендовані повідомлення, якими суд направляє на адресу потерпілого судові повістки про виклик в судове засідання повертаються на адресу суду із відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою.
Враховуючи викладене, суд поставив на обговорення питання щодо можливості проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілого.
Прокурор вважав за можливе проводити підготовче судове засідання за відсутності потерпілого, вказав, що встановити його місцезнаходження не вдалось. Крім цього, подав клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки, на його думку, існують ризики, передбачені ст 177 КПК України, зокрема ризик переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду, вчинення ним нових злочинів, ризик незаконного впливу на потерпілого, а відтак вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе у повному обсязі забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечили щодо можливості проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілого, оскільки відповідно до КПК України, участь потерпілого у підготовчому судовому засіданні та його думка щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду є обов`язковою.
До того ж, захисником ОСОБА_5 подано клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, яке обґрунтоване тим, що ризики перелічені прокурором є недоведеними та необґрунтованими, крім того, зазначила, що у обвинуваченого наявне місце проживання у місті Києві, на підтвердження чого надала договір оренди житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, долучила копію характеристики ОСОБА_4 із ДУ «Київський слідчий ізолятор». Також зазначила, що останній не збирається ухилятись від явки до суду, та у разі зміни запобіжного заходу, буде сумлінно виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали, наявні у розпорядженні суду, приходжу до наступного висновку.
Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 314 КПК України, звертаючи увагу на чергову неявку потерпілого та відсутність даних про його належне повідомлення, задля дотримання норм діючого кримінально процесуального законодавства, суд приходить до висновку про необхідність відкладення підготовчого судового засідання.
Разом із тим, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.
Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».
Частиною 1 ст.183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, суд зазначає таке.
Так, останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, однак, відповідно до статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, а тому, виключно тяжкість інкримінованих злочинів не може братися судом до уваги при продовженні запобіжного заходу.
Крім того, ризик переховування обвинуваченого не може бути оцінений виключно на основі важкості покарання за злочин. Наявність небезпеки переховування повинна бути оцінена з посиланням на ряд інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки втечі, або зробити її настільки незначною, що вона не може виправдати тримання під вартою. (позиція викладена у рішенні ЄСПЛ від 06 жовтня 2016 у справі «Строган проти України»)
Враховується також те, що судом неодноразово відкладаються судові засідання у зв`язку із неявкою потерпілого, повістки про виклик до суду направляються за адресою, вказаною у обвинувальному акті, однак повертаються на адресу суду із відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою. Крім того, номер телефону, вказаний у списку осіб, які підлягають виклику в судове засідання, що долучений до обвинувального акту, не є дійсним. Вказані обставини унеможливлюють подальший розгляд справи без порушення розумних строків, оскільки участь потерпілого у кримінальному провадженні є обов`язковою, а тому його систематична неявка прямо відображається на тривалості строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 .
Ризик впливу ОСОБА_4 на потерпілого ОСОБА_7 суд також вважає недоведеним, оскільки переліченими заходами не вдалося встановити місце перебування потерпілого та забезпечення його явки у підготовче судове засідання, а тому можливість впливу на нього обвинуваченим суд оцінює критично.
Враховуючи те, що на суд покладається обов`язок щодо визначення розумного строку попереднього ув`язнення обвинуваченого, за умови, що існування виключно обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину з часом перестає бути достатньою підставою для продовження строку тримання його під вартою, суд приходить до висновку про необхідність зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 .
Крім того, суд враховує особу обвинуваченого, який раніше несудимий, є громадянином Республіки Киргистан, офіційно непрацевлаштований, однак до затримання працював неофіційно кухарем, неодружений, утриманців не маючий. Бере до уваги відомості, зазначені у клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 , а саме: наявний у матеріалах справи договір оренди житла, укладений між адвокатом ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 та орендодавцем, за яким останній зобов`язується передати орендарю у строкове платне користування квартиру для проживання у м.Києві.
Аналіз наведених обставин та вимог закону з урахуванням практики Європейського суду з прав людини дозволяє суду зробити висновок про можливість зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою, шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, що на думку суду буде достатнім й необхідним заходом забезпечення судового розгляду кримінального провадження для виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганню певним ризикам.
На підставі викладеного, керуючись ст. 178, 181, 196, 331, КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відкласти підготовче судове засідання по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України на 11 год. 00 хв. 18 червня 2021 року.
Виклик учасників процесу поновити.
У задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 відмовити.
Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт задовольнити.
Змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою АДРЕСА_1 , цілодобово строком на два місяці з 21 травня 2021 року по 21 липня 2021 року включно.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
-прибувати за кожним викликом до суду;
-не відлучатися з місця проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
-заборонити спілкуватися із потерпілим ОСОБА_7 , а також із свідком ОСОБА_9 ;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Строк виконання покладених обов`язків визначити з дня постановлення ухвали, тобто з 21 травня 2021 року по 21 липня 2021 року.
Строк дії ухвали визначити по 21 липня 2021 року включно або до постановлення нової ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу, або зміни обвинуваченому запобіжного заходу.
Звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти негайно у залі суду.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ст. 181 ч. 5 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, у якому він перебуває під домашнім арештом, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Негайно доставити обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до місця відбування цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 .
Виконання ухвали доручити уповноваженим особам Подільського УП ГУНП у м. Києві.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Подільську окружну прокуратуру міста Києва.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1