Справа № 712/7056/21
Провадження № 1-кс/712/3664/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2021 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 212, ч.1 ст. 366, ч.4 ст. 358, ч.2 ст. 384 КК України,
В С Т А Н ОВ И В:
Начальник відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовується тим, що що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000009 від 23.02.2021 з підозрою ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 212 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючи з 19.11.2015 по 30.01.2019 директором СТОВ «Канівці» (), що зареєстроване за адресою: Черкаська область, Чорнобаївський район, с. Великі Канівці, являючись службовою особою підприємства, наділеною організаційно-розпорядчими функціями та адміністративно-господарськими обов`язками, будучи відповідальним за правильність нарахування та своєчасність сплати податків та платежів до державного бюджету, тобто являючись службовою особою, яка згідно з чинним законодавством України зобов`язана створити необхідні умови для правильного ведення бухгалтерського обліку та забезпечити його ведення, в порушення ст.44, п. 198.1, п. 198.3, п. 198.6. ст. 198, ст. 200 та ст. 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, в період з березня 2018 року по травень 2018 року, маючи єдиний умисел, спрямований на ухилення від сплати податків, шляхом завищення податкового кредиту з ПДВ за рахунок відображення в бухгалтерському обліку та податковій звітності підприємства за березень 2018 року та квітень 2018 року фактично не проведених фінансово-господарських операцій з суб`єктом господарської діяльності, що має ознаки фіктивності, а саме: ТОВ «Синергія» (), умисно ухилився від сплати податку на додану вартість в сумі 2 969 053 грн., що в 3 370 разів перевищує встановлений законодавством неоподатковуваний мінімум доходів громадян на вказаний період часу та є значним розміром.

Також, встановлено, що директор СТОВ «Канівці» ОСОБА_4 використав завідомо підроблені документи, виписані від імені ТОВ «Синергія», з метою приховування факту безтоварності відвантаження товарно-матеріальних цінностей підприємству.

До того ж, директор СТОВ «Канівці» ОСОБА_4 , в період з березня 2018 року по травень 2018 року, отримавши від невстановленої слідством особи документи складені від ТОВ «Синергія» () про фактично не проведені фінансово-господарські операції, використав їх, відобразивши у бухгалтерському обліку та податковій звітності підприємства.

Крім того, директор СТОВ «Канівці» ОСОБА_4 , в період з березня 2018 року по травень 2018 року, внаслідок використання отриманих від невстановленої слідством особи документів ТОВ «Синергія» про фактично непроведені фінансово-господарські операції з поставки суміші сухої білково- вуглеводної, вніс завідомо неправдиві відомості до офіційних документів - податкової звітності товариства з податку на додану вартість, які видав, подавши вказану звітність до Золотоніської ОДПІ ГУ ДФС у Черкаській області (Чорнобаївське відділення) за місцем реєстрації товариства.

Для спростування факту подальшого відвантаження суміші сухої білково- вуглеводної від ТОВ «Синергія» до СТОВ «Канівці», під час досудового слідства допитано як свідка ОСОБА_6 , яка рахується директором ТОВ «Канівці» та яка повідомила, що до реєстрації вказаного товариства не має ніякого відношення, жодних договорів з СТОВ «Канівці» не укладала, і доручень на здійснення господарської діяльності від свого імені нікому не надавала, та про вказані відносини їй нічого не відомо.

Також, допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який згідно товарно- транспортних накладних здійснював перевезення суміші сухої білково- вуглеводної від ТОВ «Синергія» до СТОВ «Канівці», який показав, що жодних перевезень не здійснював.

У ході досудового розслідування, з урахуванням отриманих доказів Черкаським відділенням КНДІСЕ проведено судово-економічну експертизу. Висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи №463/499/21-23 від 17.06.2021, встановлено заниження СТОВ «Канівці» податку на додану вартість на суму 2 969 053 грн.

Прокурор у клопотанні зазначає, що на даний час є обґрунтовані підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, що повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в тому числі, протоколом допиту ОСОБА_6 від 17.03.2021; протоколом допиту ОСОБА_7 від 05.05.2021; висновком експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи №463/499/21-23 від 17.06.2021.

Так, під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_4 викликався 18.06.2021 на 23.06.2021 для повідомлення про підозру та допиту, водночас на визначений час не з`явився, документів щодо наявності поважних причин слідчому не надав. Після вказаної дати на телефонні дзвінки слідчого не відповідає.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, прокурор просить звернути увагу суду на наявність в кваліфікації кримінального правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 212 КК України. Санкцією статті яого передбачено можливість застосування покарання у вигляді штрафу від трьох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Таким чином, прокурор у клопотанні зазначає, що метою застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання вищезазначеним обґрунтованим ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.

На підставі вищевикладеного, прокурор вважає за необхідне застосувати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді застави у розмірі, передбаченому ст. 182 КПК України, тобто 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий запобіжний захід на даному етапі досудового розслідування, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень та розміру збитків державі у сумі 2 969 053 грн., попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, на які посилається прокурор як підставу для обрання міри запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, мотивуючи свої заперечення тим, що прокурором не доведена наявність ризиків, передбачених законом, а тому відсутні правові підстави для задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що 23 лютого 2021 року до до ЄРДР внесено відомості за фабулою: «директор СТОВ «Канівці» ( ) ОСОБА_4 в період березня травня 2018 року, у зв`язку з неправомірним включенням до податкового кредиту з податку на додану вартість сум, сплачених при придбанні у ТОВ «Синергія», що має ознаки ризиковості, суміші суховї білково-вуглеводної, ухилились від сплати податку на додану вартість у сумі 2 969 тис грн., що є значним розміром» - правова кваліфікація ч. 1 ст. 212 КК України;

- 22 червня 2021 року за фабулою: «службові особи СТОВ Канівці ( ) в період березня травня 2018 року відобразили в офіційних документах, а саме: податкових деклараціях з податку на додану вартість з додатками до неї неправдиві відомості щодо придбання суміші суховї білково-вуглеводної від ТОВ «Синергія» ( ), яке має ознаки фіктивності.» - правова кваліфікація ч.1 ст. 366 КК України;

- 22 червня 2021 року за фабулою: «службові особи СТОВ Канівці» в період березень-травень 2018 року використали підроблені документи, а саме: податкові та видаткові накладні, договір щодо придбання суміші сухої білково-вуглеводної, виписаних від імені ТОВ Синергія, яке має ознаки фіктивності.» - правова кваліфікація ч.4 ст.384 КК України.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених устатті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року), також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Проте, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора та додані до нього матеріали не містять достатніх даних, які б вказували на безумовну необхідність обрання підозрюваному такої міри запобіжного заходу у вигляді застави.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного ОСОБА_4 , виходячи з наданих суду матеріалів клопотання, пояснень, наданих прокурором під час розгляду клопотання, слідчим суддею не встановлено ризиків, які б слугували підставою для застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

Посилання прокурора на неявку ОСОБА_4 на виклик слідчого 18.06.2021 року для повідомлення про підозру та допиту 23.06.2021 року на обгрунтування ризику запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду спростовуються встановленим обставинам справи, а саме отримання ОСОБА_4 виклику слідчого 23.06.2021 року, тобто в день проведення запланованих слідчих дій, віддаленість його місця проживання - місто Миколаїв. Посилання прокурора на телефонний звінок слідчого не може свідчити про належне повідомлення особи органом досудового розслідування про явку для виконання тієї чи іншої слідчої дії.

Більше того, як встановлено в судовому засіданні і даний факт не був спростований прокурором , ОСОБА_4 постійно з"являвся на виклики слідчих для проведення слідчих дій.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що доводи прокурора не знайшли свого підтвердження, наданими та дослідженими в судовому засіданні доказами, долученими до матеріалів клопотання, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючисьвимогами ст. ст. 40,131,132, 177, 178, 194, 309, 372 КПК України,

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.
Повний текст ухвали виготовлено 02 липня 2021 року.

Слідчий суддя : ОСОБА_1