Провадження № 1-кс/760/1556/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю адвоката - ОСОБА_3 , обвинуваченого - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження № 0006912 від 10.07.2019 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України (справа № 760/27109/19-к, провадження № 1-кп/760/1180/21).

24.02.2021 року адвокат ОСОБА_3 подав до канцелярії суду заяву про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданої заяви адвокат ОСОБА_3 зазначив, що ним були встановленні обставини, які на його думку викликають сумнів у неупередженості судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , що в свою чергу є підставою для відводу у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Посилається, що 27.02.2020 року суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 було постановлено ухвалу, якою застосовано до ОСОБА_4 привід за клопотанням прокурора.

Вказує, що суддя мотивувала дане судове рішення тим, що обвинувачений ОСОБА_4 двічі не з`явився у судові засідання призначенні на 05.02.2020 року та 27.02.2020 року та не повідомив суд про поважність причин своєї неявки.

У поданій заяві адвокат ОСОБА_3 зазначає, що підозрюваний ОСОБА_4 не з`явився у судове засідання 05.02.2020 року через хворобу та його дружиною ОСОБА_6 було 04.02.2020 року подано до канцелярії Солом`янського районного суду м. Києва клопотання про відкладення судового засідання.

Окрім цього посилається, що судову повістку про виклик на судове засідання, що було призначене на 27.02.2020 року, обвинуваченим ОСОБА_4 отримано 25.02.2020 року, тобто за один день до судового засідання в порушення вимог частини 8 статті 135 КПК України, а тому обвинуваченим ОСОБА_4 26.02.2020 року було подано до Солом`янського районного суду м. Києва засобами електронного пошитого зв`язку клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із неналежним повідомленням про дату судового засідання та неможливістю прибуття у судове засідання.

З урахуванням викладеного вище, адвокат ОСОБА_3 вважає, що суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , постановивши 27.02.2020 року ухвалу про здійснення приводу обвинуваченого ОСОБА_4 в судове засідання, що було призначено на 29.04.2020 року о 15:00 год. та зазначивши у даній ухвалі суду, що обвинувачений ОСОБА_4 не повідомив про поважність своєї неявки у судові засідання, має упереджене ставлення до обвинуваченого ОСОБА_4 .

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 та обвинувачений ОСОБА_4 подану заяву підтримали та просили її задовольнити.

Уповноважений прокурор Київської місцевої прокуратури № 9 та потерпілий ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про день, час та місце розгляду заяви.

Особа, якій заявлено відвід суддя ОСОБА_5 , про день час та місце розгляду заяви була повідомлена належним чином.

Відповідно до ст. 81 КПК України суддя ухвалив проводити розгляд заяви у відсутності учасників провадження та особи, якій заявлено відвід.

Фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Як встановлено в судовому засіданні, підставою для відводу судді ОСОБА_5 є незгода адвоката ОСОБА_3 з процесуальними діями та рішеннями судді, що відповідно до ст. 75 КПК України не є підставою для відводу.

Порушення вимог КПК України під час судового розгляду або прийнятті рішень може бути предметом апеляційного оскарження.

Таким чином, доводи адвоката про упередженість судді носить характер припущень.

За таких обставин, заява адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1