Справа №295/3161/21
УХВАЛА
про повернення клопотання
17.03.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
розглянувши клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 про скасування арешту з майна, -
в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді, як представник, який діє в інтересах ОСОБА_2 , з клопотанням про скасування арешту із земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0314, власником якої є ОСОБА_2 .
Дослідивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Як вказано у ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає клопотання, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що клопотання подала особа, яка має на це право; клопотання підлягає розгляду в цьому суді; клопотання подано у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є видом заходу забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ч.5 ст. 132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Заявник звертається з клопотанням про скасування заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак на неї поширюються положення закону, який регулює порядок застосування та/або скасування відповідного заходу.
Заявник до клопотання не долучила докази, зі змісту яких можливо було б встановити процесуальний статус власника земельної ділянки у кримінальному провадженні, в рамках якого накладено арешт на земельну ділянку, а також відсутні докази, які свідчать про те, що в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Статтею 45 КПК України визначено, що захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію). Захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.
Нормами ч. 1 ст. 50 КПК України передбачено, що повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Крім того, статею 64-2 КПК України регламентовано участь в кримінальному провадженні третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Відповідно до вказаної норми, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути:
- особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником;
- керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.
Згідно з ч. 5 згаданої вище статті, повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:
1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;
2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;
3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.
Отже, відповідно до норм КПК України, особа має право звернутися до слідчого судді особисто, або через захисника (представника), яким може бути лише адвокат, повноваження якого повинні бути засвідчені документами, вказаними у ст. 50 КПК України.
На підтвердження своїх повноважень діяти в інтересах ОСОБА_2 заявником надано копію нотаріально засвідченої довіреності від 17.04.2013 року.
Однак, відповідно до приписів ст.ст. 45, 50, 64-2 КПК України, представляти інтереси особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може адвокат, повноваження якого мають бути підтверджені свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Згідно зі ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Враховуючи, що заявником не надано доказів щодо процесуального статусу власника земельної ділянки у кримінальному провадженні; повноваження особи, що звернулась до суду з клопотанням, не підтверджено належними документами, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання подано без додержання вимог КПК України, розгляд його по суті не представляється можливим, а тому повертає його заявнику.
Керуючись ст.ст. 7, 9, 22, 26, 45, 50, 64-2, 1321, 132, 171- 174 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути заявнику.
Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1