Справа № 589/1406/21
Провадження № 1-кс/589/480/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2021 року

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шосткинського РУП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ямпільського відділу Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

До Шосткинського міськрайонного суду надійшло клопотання слідчого Шосткинського РУП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна.

Згідно клопотання, 06.04.2021 на автодорозі с. Імшана-смт. Ямпіль біля залізничного переїзду працівником поліції було зупинено автомобіль марки «ЗИЛ» р/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перевозив лісо продукцію, а саме ліс породи сосна об`ємом 7, 1360 м3 з чіпом № НОМЕР_2 від 06.04.2021 року. Після перевірки документів даний автомобіль поїхав. Після чого 06.04.2021 року о 12-40 год. працівниками поліції по вул. Соборній в смт. Ямпіль Шосткинського району Сумської області знову було зупинено автомобіль марки «ЗИЛ» р/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з лісо продукцією. При огляді вантажу було виявлено, що чіп № СОКАП № 231442682 від 06.04.2021 року вже був прикріплений до торца іншої колоди з іншим діаметром. Після чого виникли сумніви, щодо незаконного перевезення лісо продукції, тобто перевезення лісо продукції декілька разів за одними ж і тими документами (товарно-транспортна накладна серія САА №361665 від 06.04.2021, чіп № СОКАП № 231442682 від 06.04.2021 року) .

Так як зазначений транспортний засіб, колоди дерев сосни, квитанція та товаротранспортна накладна визнані постановою слідчого речовими доказами , то з метою збереження речових доказів, слідчій просить накласти арешт на вищезазначене майно.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, мотивуючи його тимиж підставами.

ОСОБА_5 та власник транспортного засобу в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином. ОСОБА_5 , телефонограмою повідомив, що немає можливості бути присутнім в судовому засіданні. Прохав відмовити у задоволенні клопотання.

Слідчий суддя заслухавши слідчого, вивчивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 10 статті 170 КПК України заборонено застосування арешту майна, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так з наданих матеріалів вбачається, що в провадженні Шосткинського РУП ГУ НП в Сумській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000255 від 07.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

06.04.2021 року близько 12.40 год. по вул. Соборна в смт. Ямпіль Шосткинського району Сумської області, працівниками СРПП відділення поліцейської діяльності № 1 (с. Ямпіль) ГУНП в Сумській області, зупинено вантажний автомобіль марки «ЗИЛ 137 Б» з державно-реєстраційним номером НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який незаконно перевозив вантаж у виді лісопродукції породи сосна.

06.04.2021 під час проведення оглядів місця події по вул. Соборній в смт. Ямпіль Шосткинського району Сумської області, було виявлено та вилучено:

1) вантажний автомобіль марки «ЗИЛ 137 Б», р/н НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу ( НОМЕР_3 ) належить ОСОБА_6 , під керуванням гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 ;

2) вантаж у вигляді лісо продукції (колод деревини порода "сосна") в об`ємі 6, 88 м3 різного діаметра та довжини;

3) товарно-транспортна накладна серія САА №361665 від 06.04.2021;

4) квитанція №287 від 06.04.2021;

Вище перераховані речі, які були вилучені 06.04.2021 в ході оглядів місця події - визнані речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню, якими користувався гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

06.04.2021 року до слідчого відділення Шосткинського районного управління поліції ГУНП в Сумській області надійшов рапорт від працівника СРПП відділення поліцейської діяльності № 1 (с. Ямпіль) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області капітана поліції ОСОБА_7 , про те що 06.04.2021 під час несення служби у складі СРПП ним спільно з іншим працівником поліції о 10-36 год. 06.04.2021 року на автодорозі с. Імшана-смт. Ямпіль біля залізничного переїзду було зупинено автомобіль марки «ЗИЛ» р/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перевозив лісо продукцію, а саме ліс породи сосна об`ємом 7, 1360 м3 з чіпом № НОМЕР_2 від 06.04.2021 року. Після перевірки документів даний автомобіль поїхав. Після чого 06.04.2021 року о 12-40 год. працівниками поліції по вул. Соборній в смт. Ямпіль Шосткинського району Сумської області знову було зупинено автомобіль марки «ЗИЛ» р/н НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з лісо продукцією. При огляді вантажу було виявлено, що чіп № СОКАП № 231442682 від 06.04.2021 року вже був прикріплений до торца іншої колоди з іншим діаметром. Після чого виникли сумніви, щодо незаконного перевезення лісо продукції, тобто перевезення лісо продукції декілька разів за одними ж і тими документами (товарно-транспортна накладна серія САА №361665 від 06.04.2021, чіп № СОКАП № 231442682 від 06.04.2021 року)

Разом з цим слідчий суддя не вбачає а ні з витягу з ЄРДР, а ні з протоколу огляду місця події ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, оскільки слідчій вказує, що дерева перевозились, а інформація щодо незаконної порубки чи перевезення незаконно вирубаних дерев певною особою, що є необхідною ознакою складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 т. 246 КК України, до ЄРДР не внесена.

Виходячи з зазначеного у слідчого судді відсутні будь які підстави для висновку про наявність у даному кримінальному провадженні підозри у вчиненні кримінального правопорушення, достатньо обґрунтованої для вжиття за клопотанням слідчого заходів забезпечення кримінального провадження у виді арешту зазначеного майна.

Як в клопотанні слідчого, так і в доданих слідчим матеріалах, покликання на будь-які докази, на підставі яких можна було б зробити висновок, що вилучені колоди дерев породи «сосна» були здобуті злочинним шляхом порубки дерев чи крадіжки.

При цьому, слід зауважити, що у даному кримінальному провадженні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, диспозиція якого передбачає кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

Водночас матеріали даного клопотання не містять жодних відомостей, які б підтверджували наявність об`єктивної сторони цього злочину.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру підлягає обов`язковому здійсненню зокрема у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

На думку слідчого суді, з урахуванням того, що на даний час а ні у цьому кримінальному провадженні, а ні в іншому, яке б свідчило про незаконне здобуття зазначеного лісу, будь-якій особі не повідомлено про підозру, беззаперечно свідчить про відсутність у сторони обвинувачення обґрунтування такої підозри, достатньої для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження. А посилання слідчого на те, що можливо у даному випадку є незаконна порубка лісу, або розтрата, мають характер нічим не підтверджених припущень.

Разом з цим самим же слідчим встановлено, що всі дерева були придбані водієм затриманого автомобіля, колоди прочіповані, мається товарно- транспортна накладна.

Отже матеріали клопотання не містять належних та беззаперечних доказів того, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, повною мірою відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, а слідчим не доведено причетність цього майна до вчиненого кримінального правопорушення, і суду не надано жодного доказу, який би підтверджував вказане, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку, про те, що подане клопотання не містить чітких підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити саме арешт майна, яке належить ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , не наведено обставин, чи є обґрунтовані підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України і яким саме, що ставить під сумнів правомірність проведення слідчих дій відносно даних подій і наявність правової підстави для арешту зазначеного майна.

Крім того, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведено й існування ризиків, визначених у абзаці другому ч.1 ст.170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, або достатність підстав вважати, що такі ризики можуть мати місце у даному кримінальному провадженні. Не містять надані матеріали і будь-яких відомостей на обґрунтування того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, завдяки чому може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на дане конкретне майно.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

У рішенніЄвропейського судуз правлюдини від07.06.2007р.у справі«Смирнов протиРосії» буловисловлено правовупозицію проте,що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до прецедентної практики Європейського Суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі «Ушаков та Ушакова проти України» зазначав, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Проте, з матеріалів клопотання не вбачається беззаперечних доказів, які б підтвердили необхідність накласти арешт на вилучені автомобіль колоди дерев.

Таким чином в задоволенні клопотання щодо накладення арешту на вантажний автомобіль марки «ЗИЛ 137 Б», р/н НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу ( НОМЕР_3 ) належить ОСОБА_6 ; вантаж у вигляді лісо продукції (колод деревини порода "сосна") в об`ємі 6, 88 м3 різного діаметра та довжини; товарно-транспортну накладну серія САА №361665 від 06.04.2021; квитанцію №287 від 06.04.2021, слід відмовити так як в даному випадку відсутні : правова підстава для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.107, ст.132, 169-173,309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Шосткинського РУП ГУНП України в Сумській області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 16.04.2021 о 08-00 год.

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1