УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.08.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001106 від 27.07.2021 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Коблеве, Березанського району, Миколаївської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відносно якого до Суворовського районного суду міста Одеси направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 187, ч. 4 ст. 187 КК України, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Слідчим управління ГУ НП в Одеській здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001106 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці виник злочинний умисел спрямований на незаконне збагачення шляхом заволодіння чужим майном насильницьким способом, а саме шляхом вчинення розбійного нападу.
Так, статтею 68 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Проте, ОСОБА_5 , діючи в порушення зазначених вище вимог Конституції України та інших законів України вирішив стати на шлях вчинення кримінального правопорушення.
ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій і бажаючи їх настання вчинив готування до нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи (розбою), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням у житло, за наступних обставин.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, ОСОБА_5 обрав об`єктом вчинення свого злочину ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та її чоловіка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які проживають за адресою: АДРЕСА_2 .
Діючи з тих же мотивів та спонукань, з метою реалізації раніше визначеного злочинного наміру, наприкінці липня 2021 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 розпочав готування до розбійного нападу.
У подальшому, діючи з тих же мотивів та спонукань, не раніше 27.07.2021, більш точного часу у ході досудового розслідування не встановлено, у не встановленому досудовим розслідуванням місці, залучив до своєї протиправної діяльності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з метою спільного вчинення розбійного нападу на ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , розподіливши між собою ролі та узгодивши єдиний план вчинення злочину.
Реалізуючи свій план та продовжуючи готування до вчинення злочину, у невстановлений досудовим розслідування час та місці, ОСОБА_5 підшукав для спільного вчинення злочину ОСОБА_10 , якому доручив підшукати транспортний засіб для подальшого транспортування усіх учасників злочину до місця розташування об`єкта нападу та подальшого залишення місця вчинення злочину.
У подальшому, діючи з тих же мотивів та спонукань, з метою реалізації раніше визначеного плану та здійснюючи готування до злочину, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , придбали предмети, зовні схожі на пістолети та набої до них.
Крім того, з метою конспірації, щоб не бути викритими під час вчинення злочину сторонніми особами, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , придбали господарські рукавиці, чоловічу спідню білизну, яку планували використати в якості масок на обличчя (балаклави), металевий предмет (лом) синього кольору для зламу дверей будинку, а також підготували одяг темного кольору для переодягання перед вчиненням злочину.
У подальшому, діючи з тих же мотивів та спонукань, з корисливих мотивів, 02.08.2021 приблизно о 21 год. 15 хв., ОСОБА_5 , ОСОБА_7 на транспортному засобі марки «Chevrolet Lacetti» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_10 , вирушили з м. Одеси в бік с. Новокальчеве Березівського району Одеської області та приблизно о 23 год. 10 хв. прибули до вказаного населеного пункту, де залишили транспортний засіб у полі на околиці села, попрямувавши пішки до будинку АДРЕСА_2 .
Далі, діючи з тих же мотивів та спонукань, з метою доведення свого злочинного наміру до кінця, 02.08.2021 приблизно о 23 год. 20 хв., перебуваючи в АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 через не зачинену хвіртку воріт проникли на територію домоволодіння під АДРЕСА_2 , де в той час перебували на ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , за допомогою металевого предмету синього кольору (лому) відкрили, шляхом віджиму, вхідні двері будинку, після чого ОСОБА_5 та ОСОБА_7 проникли до житлового будинку, де були затримані працівниками правоохоронних органів, а їх злочинна діяльність була припинена.
03.08.2021 о 18 год. 55 хв. повідомлено про підозру та вручено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, раніше не судимий, має на утриманні малолітню дитину, має захворювання, ризики викладені у клопотання не доведені. Просила відмовити в задоволенні клопотання, та застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисна, з підозрою згоден, просив призначити домашній арешт.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 03.08.2021 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, та повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187 КК України, за кваліфікуючими ознаками:
готування до нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднане з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи (розбою), вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у житло.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187 КК України підтверджується: протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 29.07.2021 року; протоколом огляду місця події від 03.08.2021 року; протоколом допиту потерпілого від 03.08.2021; протоколом допиту потерпілого від 03.08.2021 року; протоколом затримання від 03.08.2021 року; копіями паспорту, та іншими матеріалами наданими в обґрунтування клопотання в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187КК України КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на суспільно-небезпечний характер вказаного кримінального правопорушення, ступінь організації такого правопорушення, підозрюваний не одружений, документів на підтвердження утримання неповнолітньої дитини, а також підозрюваний не працевлаштований, тобто не має постійного джерела прибутку та офіційного заробітку.
Все вищевказане в сукупності свідчить про обґрунтованість ризику переховування.
Кримінальний процесуальнийкодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від потерпілих, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих та дослідження їх судом.
Враховуючи також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані потерпілих, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілих, схиляючи її до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Враховуючи те, що на даний час відносно підозрюваного до Суворовського районного суду міста Одеси направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 187, ч. 4 ст. 187 КК України, а також враховуючи суспільно-небезпечний характер вказаного кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 187 КК України, враховуючи суспільно-небезпечний характер вказаного кримінального правопорушення, ступінь організації вказаного кримінального правопорушення, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З урахуванням викладеного, враховуючи, що кримінальне правопорушення призвело до загибелі людини, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Суворовської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001106 від 27.07.2021 року задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 01.10.2021 року, з утриманням в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1