Ухвала
іменем України
01 березня 2021 року
м. Київ
справа № 700/614/19
провадження № 51 - 1016 впс 21
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 700/614/19) за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Лисянського районного суду Черкаської області від 04 січня 2021 року, якою до ОСОБА_5 застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу із суворим наглядом, до іншого суду апеляційної інстанції,
встановив:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_4 на ухвалу Лисянського районного суду Черкаської області від 04 січня 2021 року, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.
Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Перевіривши доводи, наведені у поданні, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно з приписами п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як вбачається з матеріалів вказаного кримінального провадження, до Черкаського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга захисника ОСОБА_4 на ухвалу Лисянського районного суду Черкаської області від 04 січня 2021 року, якою до ОСОБА_5 застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу із суворим наглядом.
Відповідно до офіційних даних, розміщених на Інтернет-ресурсі «Судова влада України», станом на сьогодні в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду фактично здійснюють правосуддя четверо суддів, двом з яких задоволені заявлені самовідводи (ухвала Черкаського апеляційного суду від 17 лютого 2021 року), адже їх повторна участь у цьому кримінальному провадженні в силу ч. 1 ст. 76 КПК є недопустимою.
Згідно протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 лютого 2021 року, призначення вищевказаних матеріалів провадження щодо ОСОБА_5 не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Проте, до автоматизованого розподілу апеляційної скарги захисника ОСОБА_4 на ухвалу Лисянського районного суду Черкаської області від 04 січня 2021 року було включено лише суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду.
Водночас, статтею 34 КПК передбачена можливість направлення провадження з одного суду до іншого, якщо неможливо утворити новий склад суду, при цьому, будь- яке посилання на необхідність включення до автоматизованого розподілу суддів лише із судової палати з розгляду кримінальних справ відповідного суду, в зазначеній статті, відсутнє.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30, збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізацій суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації. Крім того, запроваджена зборами відповідного суду спеціалізація суддів не може бути підставою для відмови в доступі до правосуддя в конкретному суді.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що Черкаським апеляційним судом не вичерпані усі можливості щодо утворення нового складу колегії суддів для розгляду вказаної апеляційної скарги, а тому подання цього суду про направлення матеріалів провадження (справа № 700/614/19) з одного суду апеляційної інстанції до іншого є необґрунтованим та підстав для його задоволення немає.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 700/614/19) за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Лисянського районного суду Черкаської області від 04 січня 2021 року, якою до ОСОБА_5 застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу із суворим наглядом, до іншого суду апеляційної інстанції, залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_6 ОСОБА_2 ОСОБА_3