Дата документу 07.07.2021 Справа № 554/5956/21
Провадження № 1-кс/554/9901/2021
У Х В А Л А
07 липня 2021 року м. Полтава
Підставами для арешту майна слідчий вказує, що 22.05.2021 року, близько 17:37 год. невідома особа, перебуваючи на законних підставах у приміщенні магазину «ЄВА», що за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 44, відкрито, повторно, шляхом вільного доступу, з полиць з продукцією, викрала упаковку капсул для прання марки «Тайд» та 2 шт. батончику «Снікерс», чим нанесла ТОВ «РУШ» матеріального збитку, розмір якого встановлюється. Не приховуючи свого намірупротиправно заволодіти майном, діючи відкрито для сторонніх осіб, нехтуючи думкою очевидців які намагалися його зупинитизробивши відповідне зауваження, втік з місця вчинення злочину.
В ході огляду місця події 17.06.2021 року в приміщенні каб.№126 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, що за адресою м. Полтава, вул. Сковороди 2б ОСОБА_5 , добровільно видав 1 футболку чорного кольору з білими вставками на рукавах. Останній пояснив, що дана футболка була на ньому одягнена в момент вчинення ним злочину 22.05.2021 року в приміщенні магазину «Єва», що за адресою: м. Полтава, вул. Соборності 44.
17.06.2021 року футболку чорного кольору з білими вставками на рукавах було визнано речовим доказом.
Враховуючи, що вилучена футболка чорного кольору з білими вставками на рукавах, була об`єктом кримінального правопорушення, а також з метою попередження її знищення, приховання та інших дій, відповідно до ч.1, ч.7 ст. 237 КПК України в ході проведеного огляду, а саме: футболка чорного кольору з білими вставками була вилучена.
Проведеним досудовим розслідуванням установлено, що вилучена у ОСОБА_5 футболка була одягнена на ньому в момент вчинення ним злочину, що зафіксовано камерами відеоспостереження, та має значення речового доказу, тобто є матеріальним об`єктом, внаслідок чого зберіг на собі його сліди та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, вилучену футболку чорного кольору з білими вставками у ОСОБА_5 , відповідно до ч.1, ч.2 ст. 170 КПК України для забезпечення збереження речового доказу, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження підлягає арешту.
На підставі викладеного, слідчий просить накласти арешт на вилучене майно.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, слідчий надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити.
Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що майно, вилучене під час проведення огляду від17.06.2021 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене, відповідно до протоколу огляду від 17.06.2021 року майно, а саме: одна футболка чорного кольору з білими вставками на рукавах, підлягаєарешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Крім того, слідчийсуддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотаннямпідозрюваного, обвинуваченого, їхзахисникачи законного представника, іншоговласникачиволодільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.
Керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

Накласти арешт на одну футболку чорного кольору з білими вставками на рукавах, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1