печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4952/21-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

адвоката ОСОБА_3 ,

процесуального керівника у кримінальному провадженні прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Даш-Бент Інвест» ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.12.2020 року у справі №757/22648/20-к, в рамках кримінального провадження №000256 від 22.07.2015 року,

В С Т А Н О В И В :

28.01.2021 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Даш-Бент Інвест» ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.12.2020 року у справі №757/22648/20-к, в рамках кримінального провадження №000256 від 22.07.2015 року.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, заявник вказує на необґрунтованість та безпідставність накладення арешту на майно, а відтак наявні підстави для скасування арешту майна.

Адвокат в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав викладених у клопотанні.

Прокурор заперечував щодо заявлених вимог про скасування арешту майна, вказуючи на його безпідставність та наявність підстав для продовження дії забезпечення заходу у вигляді арешту майна.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000256 від 22.07.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 15, ч.1ст. 206-2, ч. 1 ст. 357, ч.3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 364-1, ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 205-1, ч. 2 ст. 240, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 15.06.2020 за клопотанням прокурора накладено арешт на цінні папери - акції прості бездокументарні іменні Публічного акціонерного товариства «Дашуківськібентоніти» (код ЄДРПОУ емітента: 00223941; код цінних паперів емітента: ISIN UA), у загальній кількості 49 395 742 (сорок дев`ять мільйонів триста дев`яносто п`ять тисяч сімсот сорок дві) шт., які обліковуються на рахунках у цінних паперах Товариства з обмеженою відповідальністю «Даш-БентІнвест» () у Товаристві з обмеженою відповідальністю «УПР-ФІНАНС» (код ЄРДПОУ 36980202), та/або в інших депозитарних установах;

- майнові, корпоративні права, що випливають із акцій простих бездокументарних іменних ПАТ «Дашуківськібентоніти» код цінних паперів емітента ISIN UA, у загальній кількості 49 395 742 шт., які обліковуються на рахунках в цінних паперах ТОВ «Даш-БентІнвест» () у Товаристві з обмеженою відповідальністю «УПР-ФІНАНС» (код ЄРДПОУ 36980202), та/або на рахунках в цінних паперах ТОВ «Даш-БентІнвест» в інших депозитарних установах;

- заборонити суб`єктам державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державним реєстраторам, нотаріусам проводити будь-які реєстраційні дії відносно ПАТ «Дашуківськібентоніти», в тому числі, але не виключно, державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи (ПАТ «Дашуківськібентоніти»), державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (ПАТ «Дашуківськібентоніти»), в тому числі, щодо зміни керівника, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- заборонити ТОВ «Даш-БентІнвест» та/або будь-яким іншим особам розпоряджатися (в тому числі, але не виключно: продавати, дарувати, міняти, іншим способом відчужувати вказані акції, передавати їх в заставу або управління, змінювати депозитарну установу та/або депозитарія, змінювати рахунок в цінних паперах, на якому зберігаються зазначені акції, та розпорядників цього рахунку, списувати зазначені акції з цього рахунку та/або зараховувати вказані акції на рахунки в цінних паперах інших осіб) та/або користуватися простими бездокументарними іменними акціями (в тому числі, майновими, корпоративними правами, що випливають з них) ПАТ «Дашуківськібентоніти»; код цінних паперів емітента ISIN UA, у загальній кількості 49 395 742 шт., в тому числі, але не виключно, організовувати, проводити, брати участь в загальних зборах ПАТ «Дашуківськібентоніти», голосувати належними ТОВ «Даш-БентІнвест» акціями ПАТ «Дашуківськібентоніти», підписувати протоколи (рішення) загальних зборів акціонерів ПАТ «Дашуківськібентоніти», установчі документи та будь-які інші документи ПАТ «Дашуківськібентоніти».

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (частина 1, 2 статті 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, при дослідженні слідчим суддею матеріалів клопотання про скасування арешту майна встановлено, що доказів в його обґрунтування слідчому судді не надано, оскільки сторона заявника при зверненні до суду не довела обставин, на які заявник посилається у своєму клопотанні, так як долучені документи, які в своїй сукупності не доводять обґрунтованості заявлених вимог про скасування арешту та не спростовують мети його застосування, а доводи викладені в клопотання являються предметои досудового розслідування кримінального провадження №000256 від 22.07.2015 року.

За вказаних обставин приходжу до висновку, що встановлені обставини судовим рішенням при накладенні арешту, представником заявника спростовано не було, а відтак не доведено, що захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна заявника втратив свою актуальність та підстави, які діяли на момент його застосування відпали.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що в силу принципу змагальності сторін, заявником не доведено жодного аргументу наведеного в клопотанні, а відтак доводи клопотання про скасування арешту слід визнати як безпідставні, такі що не базуються на об`єктивних фактах і правових підставах, які б слугували для його задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Даш-Бент Інвест» ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.12.2020 року, у справі №757/22648/20-к в рамках кримінального провадження №000256 від 22.07.2015 року, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1