ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/819/413/21 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: скарга на бездіяльність слідчого
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 серпня 2021 року м. Херсон
Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Херсонського апеляційного суду в складі:
головуючого ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря ОСОБА_5
представника скаржника адвоката ОСОБА_7
розглянувши відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження
за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 в інтересах скаржника ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 30.06.2021 року на бездіяльність уповноважених осіб СВ ХВП ГУНП в Херсонській області,
Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 30.06.2021 року, у задоволенні представнику скаржника ОСОБА_8 адвокату ОСОБА_7 в задоволенні скарги на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовлено.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам та наданим документам. Стверджує, що саме працівник поліції, що приймав заяву повідомлення про злочин повинен був заповнити належним чином відповідний протокол прийняття усної заяви, а не заявник. Також зазначає, що суд не вірно трактує ст. 214 КПК України щодо обов`язку надання обґрунтування злочину. Наполягає, що слідчим суддею при розгляді скарги істотно порушені вимоги кримінального процесуального закону.
Заслухавши доповідача, представника скаржника адвоката ОСОБА_7 , який підтримав доводи апеляційної скарги, прокурора, який просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, дослідивши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, вивчивши та перевіривши матеріали висновку за заявою ОСОБА_8 по факту можливої підробки, складання та видачі неправдивих документів, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 404 КПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.
Згідно з ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_10 від 17 червня 2020 року, згідно п.5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.
Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно-небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
Колегія суддів приходить до висновку, що аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).
18.06.2021 року ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб СВ ХВП ГУНП в Херсонській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Оскаржуваною ухвалою слідчого судді йому було відмовлено у задоволенні вказаної скарги з тих підстав, що відомості, вказані у заяві не містили даних, які б свідчили про реальність події злочину і були б достатніми для висновку про їх вчинення.
Доводи апеляційної скарги адвоката про те, що слідчий суддя не дотримався приписів п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, згідно яких судовий контроль в даному випадку зводиться до того, щоб з`ясувати чи мало місце порушення норм ст. 214 КПК України органом поліції, і розглянув вказану скаргу в контексті наявності складу злочину, є необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу суду.
Колегія суддів вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_8 на бездіяльність уповноважених осіб СВ ХВП ГУНП в Херсонській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що в скарзі
ОСОБА_8 не міститься будь-яких конкретних даних, які б свідчили про реальність події злочину і були б достатніми для висновку про їх вчинення.
З протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 16.06.2021 року ст. дізнавач СД Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ст. лейтенант поліції ОСОБА_11 прийняв заяву від ОСОБА_8 .
Статею 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З наведеного виходить, що в протокол прийняття заяви вносяться відомості заявником щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а внесення відомостей про злочин до Єдиний реєстр досудових розслідувань вносить безпосередньо слідчий, дізнавач, прокурор. При цьому в протоколі прийняття заяви не зазначено обставини, які б свідчили про подію злочину, передбаченого ст. 366 КК України, а лише можливої підробки, складання та видачу службовою особою завідомо неправдивих документів.
Тому доводи апелянта, що саме працівник поліції, що приймав заяву повідомлення про злочин повинен був заповнити належним чином відповідний протокол прийняття усної заяви, а не заявник, не ґрунтуються на законі.
Згідно вимог закону в Єдиний реєстр досудових розслідувань вносяться не будь-які відомості та повідомлення, а лише ті, які місять відомості про кримінальне правопорушення.
В ході апеляційного розгляду були отримані від начальника Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_12 матеріали висновку за заявою ОСОБА_8 по факту можливої підробки, складання та видачі неправдивих документів.
Перевіривши матеріали перевірки колегія суддів наголошує, що звернення за заявою ОСОБА_8 по факту можливої підробки, складання та видачі неправдивих документів не містить будь яких ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України.
За таких обставин, слідчим суддею місцевого суду не допущено порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Апеляційний суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, адже підстав для скасування ухвали слідчого судді не встановлено.
Керуючись ст. 405, 407, 422 КК України, апеляційний суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах скаржника ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 30.06.2021 року на бездіяльність уповноважених осіб СВ ХВП ГУНП в Херсонській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.
Судді:
(підпис) (підпис) (підпис)
ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4