Справа № 761/8882/21
Провадження № 1-кс/761/5872/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 березня 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 077 46 від 25.12.2020, у якому

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з неповною вищою освітою, офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 307 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 06.03.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 307 КК України.

На думку слідчого, існують ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні з підстав, які у ньому зазначені.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість ризиків, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, н пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав думку захисника, зазначив, що підозра відносно нього є необгрунтованою.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши надані учасниками судового засідання матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 9 КПК під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватись вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України та керуватись у своїй діяльності рішеннями Європейського Суду з прав людини(далі ЄСПЛ).

У силу ч. 1 ст. 9 Конституції України, ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та Закону України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) є частиною національного законодавства України і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.

Підстави та порядок встановлення тимчасового обмеження прав та свобод особи визначені кримінальним процесуальним законодавством, яке статтею ст. 194 КПК покладає на слідчого суддю обов`язок під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні інкримінованих злочинів, свідчать про існування ризиків непроцесуальної поведінки такої особи та відсутність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчий суддя бере до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини»«обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами підтверджується причетність гр. ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Отже, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, коштів, сімейних стосунків.

Отже, відсутність у підозрюваного сталих соціальних та родинних зв`язків, сім`ї, утриманців, свідчать про реальне існування наведеного вище ризику позапроцесуальної поведінки ОСОБА_6 .

Крім того, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що з метою уникнення кримінальної відповідальності, підозрюваний може вчинити дії, спрямовані на незаконний тиск на свідків, з метою зміни останніми наданих раніше показань.

Відсутність у підозрюваного офіційного та стабільного джерела доходу у сукупністю з корисливим спрямуванням інкримінованого злочину можуть свідчити про те, що злочинна діяльність є єдиним джерелом доходу підозрюваного.

Слідчий суддя надає критичної оцінки доводам сторони захисту про наявність у підозрюваного офіційного місця роботи, оскільки надана слідчому судді довідка датована 07.03.2021, тобто у день, коли підозрюваний був затриманий та тримався в ІТТ у порядку ст. 208 КПК. Викладене свідчить про наявність завідомо неправдивої інформації у довідці, оскільки підозрюваний не мав можливості працевлаштуватися з місця попереднього ув`язнення. Крім того, слідчий суддя відмічає, що 07.03.2021 також був вихідним днем, що підтверджує висновки, викладені вище.

З огляду на вищезазначене, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Отже, за результатами оцінки встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що існують певні ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Інкримінований ОСОБА_6 злочин передбачає покарання у виді позбавлення волі понад вказаний строк.

Зазначене вище та відсутність доказів, які б спростували доводи сторони обвинувачення та довели, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, зможе забезпечити правомірну процесуальну поведінку підозрюваного, приводить слідчого суддю до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Частиною 3 статті 183 КПК передбачено, що слідчий суддя під час вирішення питання про тримання особи під вартою визначає розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні кого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Ноймайстер проти Австрії» сума застави визначається з огляду на ступінь вірогідності того, що можлива втрата застави є достатньо стримуючим для підозрюваного фактором, щоб утриматись від дій, спрямованих на переховування від суду.
Отже, з урахуванням конкретних обставин цієї справи, враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до абзацу другого п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК призначити ОСОБА_6 заставу у сумі сто п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки така застава достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193-197 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою визначити по 04 травня 2021 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у сумі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 340 500 ( триста сорок тисяч п`ятсот) грн.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).
У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави, однак на строк, що не перевищує строку досудового розслідування.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1