Справа № 583/3485/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2021 р. слідчий суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду № 8 Охтирського міськрайонного суду Сумської області скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області,-
В С Т А Н О В И В:
04.03.2021 адвокат ОСОБА_3 звернувся із зазначеною скаргою, відповідно до якої просить суд зобов`язати слідчого Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області ОСОБА_4 або іншого слідчого групи слідчих по кримінальному провадження №0000540 провести слідчий експеримент на місці ДТП за участю підозрюваного ОСОБА_5 та призначити по справі судово-медичну експертизу. Вимоги вмотивовані тим, що 23.02.2021 адвокатом заявлене клопотання про проведення слідчих дій по даному кримінальному провадженню, а саме - проведення на місці ДТП слідчого експерименту за участю водія автомобіля - учасника дорожньо-транспортної події ОСОБА_5 , котрий під час допиту повідомив про те, що може показати механізм та всі інші обставини зіткнення з потерпілим. Одночасно, 23.02.2021 ним заявлене клопотання про проведення слідчих дій по даному кримінальному провадженню, а саме - призначення судово- медичної експертизи щодо дослідження стану здоров`я водія ОСОБА_5 та впливу його хвороби на здатність запобігти ДТП. Слідчий ОСОБА_4 повідомила, що відхилила заявлені клопотання сторони захисту. Посилаючись на те, що безпідставним відхиленням обґрунтованих клопотань порушуються права особи на захист, так як відповідно до вимог п.12 ч. 3 ст. 42 КПК України підозрюваний має право: заявляти клопотання про проведення процесуальних дій, адвокат звернувся із скаргою до суду.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав подану скаргу, просив задовольнити її вимоги.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши пояснення захисника, слідчий суддя приходить до наступних висновків
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.

У частині 1 статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, що підлягають оскарженню на стадії досудового розслідування. Скаржник посилається на ст. 303 КПК України, яким передбачено оскарження, зокрема, про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих(розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора поставляється ухвала згідно з правилами Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення , дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про скасування рішення слідчого ( ч.2 ст. 307 КПК України).

Рішення слідчого (детектива), прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбаченим КПК України, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне (ч. 3 ст. 110 КПК).
Постанова слідчого, прокурора складається, зокрема, з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України. (п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України)

Насамперед, слідча суддя аналізує постанову слідчого Охтирського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області від 25.02.2021про відмову в задоволенні клопотання захисника підозрюваного, зі змісту якої вбачається, що проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного є недоцільним, оскільки ОСОБА_5 допитаний в якості підозрюваного в присутності захисника ОСОБА_6 коротко повідомив про обставини події ДТП та категорично відмовився відповідати на будь-які запитання слідчого, у зв`язку з чим його допит завершено передчасно. Слідчий зазначив, що проведення слідчого експерименту є правом, а не обов`язком слідчого, надання оцінки показанням підозрюваного ОСОБА_5 як доказу не потребує додаткової перевірки, оскільки в провадженні наявні інші докази, а саме показання потерпілого та незацікавлених свідків про обставини ДТП, крім того проведення слідчого експерименту можливо провести лише за добровільною згодою підозрюваного, проте клопотання захисника не містить згоди ОСОБА_5 на проведення цієї слідчої дії, крім того в проведення вказаної слідчої дії відсутня доцільність.

Крім того, 25.02.2021 слідчим винесена постанова про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваного, згідно якої слідча зазначає, що призначення додаткової судово-медичної експертизи є недоцільним, оскільки згідно листа КНПОМР «Охтирська ЦРЛ» № 334/4-1 від 29.01.2021 ОСОБА_5 є особою, яка не може бути допущена до керування транспортними засобами категорії «В» з моменту встановлення відповідного діагнозу, тобто з 2011 року. Матеріалами досудового розслідування підтверджено факт наявності у підозрюваного захворювання, що може негативно впливати на здатність належного керування ним автомобілем, про що ОСОБА_5 відомо з моменту встановлення відповідного діагнозу у 2011 році, у зв`язку з чим виключається його допуск до керування транспортними засобами категорії «В» згідно з пунктом 31 наказу МОЗ України № 299 від 24.12.1999. На підставі викладеного, слідчий вважав, що відсутні підстави та необхідність в призначенні судово-медичної експертизи для вирішення питання чи могла впливати хвороба Паркінсона на можливість своєчасного реагування підозрюваного ОСОБА_5 на перешкоду для руху під час керування автомобілем.

На переконання слідчої судді постанова слідчого щодо відмови у задоволення клопотання сторони захисту про проведення слідчого експерименту, всупереч вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України, не містить достатніх переконливих мотивів відмови в реалізації стороною захисту її права на збирання доказів у кримінальному провадженні № 0000540. Посилання слідчого на те, що проведення слідчого експерименту є недоцільним, не може бути достатнім та обґрунтованим в контексті Кримінального процесуального кодексу України аргументом для відмови у задоволенні клопотання сторони захисту, оскільки зі змісту протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 вбачається, що останній повідомив протилежну від версії слідства версію подій та зазначив, що подальші пояснення надасть під час проведення слідчого експерименту за його участю.

Слідчий у постанові, обґрунтовуючи відмову у проведенні слідчого експерименту обмежився загальними фразами, не навів даних про те, чи можуть бути наявні в результаті проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного відомості, які мають значення для вищевказаного кримінального провадження тощо.

Оскільки обрання виду процесуального реагування на клопотання є повноваженням слідчого Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області, слідча суддя приходить до висновку, що вона може скасувати постанову про відмову в задоволенні клопотання та зобов`язати вчинити дії, про які просить скаржник або відмовити в задоволенні.

Зважаючи на викладене, постанова слідчого про відмову стороні захисту в проведенні слідчої дії слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 є необґрунтованою та постановленою без додержання вимог ч.5 ст.110 КПК України, а тому в цій частині її слід скасувати.

Крім того, слідчою суддею при вирішенні питання про проведення слідчого експерименту та призначення судово-медичної експертизи, необхідно, зокрема, оцінити підстави для проведення слідчих дій, про які просить заявник у клопотанні. У клопотанні заявник просить про проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 та призначення судово-медичної експертизи для вирішення питання, чи могла впливати хвороба Паркінсона на можливість своєчасно реагувати на перешкоду для руху водію ОСОБА_5 .

Правова природа проваджень, які здійснюються слідчим суддею у скаргах за п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення слідчого експерименті та судово-медичної експертизи. Підставою для проведення слідчих дій є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 2 ст. 223 КПК України). Слідчі дії спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 223 КПК України).

Слідчою суддею встановлено, що в провадженні Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000540 від 27.09.2020 за ознаками ч.1 ст.286 КК України.

22.02.2021 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Як встановлено у судовому засіданні із наявних матеріалів провадження та пояснень учасників, 23.02.2021 прокурором, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням прокурором Охтирської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , Жмурком направлено повідомлення на адресу підозрюваного ОСОБА_5 про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000540 від 27.09.2020. Відповідне повідомлення також здійснено захиснику підозрюваного - адвокату ОСОБА_3 , 23.02.2021.
24.02.2021 заявник звернувся на адресу старшого слідчого Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області ОСОБА_4 з клопотаннями в порядку ст.ст.42,46 КПК України про проведення слідчого експерименту на місці дорожньо-транспортної події за участю підозрюваного ОСОБА_5 та призначення судово-медичної експертизи, на вирішення якої поставити питання впливу хвороби Паркінсона на можливість своєчасно реагувати на перешкоду для руху водію ОСОБА_5

25.02.2021 слідчою Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області ОСОБА_4 винесено постанови про відмову у задоволенні заявлених клопотань захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_8 про проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 та про призначення у кримінальному провадженні судово-медичної експертизи.

Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України,

Аналізуючи норму ст. 223 КПК України, вбачається, що має бути чітко визначена мета проведення слідчої (розшукової) дії, яка має значення для здійснення неупередженого, повного та всебічного досудового розслідування.

Із змісту роз`яснень, що містяться у п. 6 Узагальнень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 вбачається, що під час розгляду скарг на відмову слідчого, прокурора у проведенні слідчих (розшукових) дій, слідчий суддя, враховуючи завдання кримінального провадження, має встановити, чи була така відмова обґрунтованою та належним чином мотивованою, і чи в результаті її прийняття не були порушені права сторони захисту. Крім цього, оцінці підлягає і саме клопотання учасника кримінального провадження на предмет його обґрунтованості та доцільності.

Слідча суддя зазначає, що адвокатом у клопотанні та у судовому засіданні доведена мета, з якою необхідно провести слідчий експеримент за участю підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000540 від 27.09.2020. за ч. 1 ст. 268 КК України. Адвокатом також доведено, що проведення вказаної слідчої дії може бути доказом у кримінальному провадженні і може спростувати або підтвердити обставини, які викривають або виправдовують ОСОБА_5 . Органом досудового розслідування вказані факти досліджені не були, а лише констатувався факт скоєння дорожньо-транспортної пригоди.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб, речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів, перевірок; ініціювання проведення слідчих(розшукових) дій, негласних слідчих(розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів (ч.2 ст.93 КПК України).

Разом з тим, Верховний Суд колегією судді Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у справі № 344/6630/17 наголосив на тому, що досудове розслідування, яке має наслідком звернення до суду з обвинувальним актом або з клопотанням про застосування примусових заходів, має три ключові віхи: початок визначається внесенням відомостей до ЄРДР; завершення пов`язується з фактом відкриття матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику, законному представнику, захиснику особи та іншим особам відповідно до положень ст. 290 КПК; закінчення фіксується направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Тобто, кінцевим моментом строку досудового розслідування є його закінчення, як це передбачено у ст. 219 КПК, та не має точок дотику із завершенням досудового розслідування. До цього слід додати, що законодавчі обмеження на проведення слідчих (розшукових) дій «прив`язані» саме до закінчення, а не до завершення досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення (ч. 1 ст. 94 КПК України).

Відповідно до абз. 2, 3 ч. 1 ст. 243 КПК України сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Так, згідно ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Частиною 2 цієї статті визначено вимоги до клопотання про проведення експертизи, а саме - у клопотанні зазначаються:

1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;

2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи;

5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Однак, адвокатом не дотримано вимог п. 1 ч. 2 ст. 244 КПК України щодо доведення того, що сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин; не зазначено короткого викладу обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання, оскільки адвокат ОСОБА_3 обмежився лише посиланням на те, що в провадженні Охтирського РВП ГУНП в Сумській області перебуває кримінальне провадження № 0000540 по факту ДТП з участю ОСОБА_5 , не зазначений експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи.

Отже, в порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 244 КПК України у клопотанні не зазначено виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання щодо наявності підстав для призначення експертизи слідчим суддею та не надано копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України у разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні підстави для залишення без розгляду клопотання в частині призначення по справі судово-медичної експертизи.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами адвоката щодо необхідності проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 , в свою чергу критично оцінює доводи слідчого стосовно відмови в здійсненні вказаних слідчих дій у зазначеному кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 220, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідча суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , що полягає у скасуванні постанови про відмову у задоволені клопотання захисника про проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного задовольнити частково.

Скасувати постанову слідчого Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області від 25.02.2021 про залишення без задоволення клопотання захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 .

Зобов`язати слідчого Охтирського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області ОСОБА_4 забезпечити проведення слідчого експерименту на місці ДТП за участю підозрюваного ОСОБА_5 .

Вимоги за скаргою ОСОБА_3 щодо зобов`язання проведення судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Охтирського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1