Справа № 305/1223/21
Номер провадження 1-кс/305/281/21
УХВАЛА

13.08.2021. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , володільця майна ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:
У провадження слідчого судді Рахівського районного суду ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_3 , подане у рамках кримінального провадження №0000215 від 10.07.2021, в якому він просить частково скасувати арешт шляхом надання йому можливості користуватися вантажним автомобілем «Камаз», д.н.з. НОМЕР_1 , на який завантажено деревину породи «ялина» у кількості 44 колоди різного діаметру, довжиною близько 6м, а також свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобів серій та номеру НОМЕР_2 , ІСС№ НОМЕР_3 .

Клопотання обґрунтовує тим, що на підставі ухвали слідчого судді Рахівського районного суду ОСОБА_1 від 20.07.2021 було накладено арешт на майно, зокрема на вантажний автомобіль Камаз, яким він керував, на якому було завантажено 44 колоди деревини породи «ялина» різного діаметру, довжиною близько 6 метрів, товарно-транспортну накладну при перевезенні деревини серії ЗКБ №194488 від 06.07.2021, специфікацію поколодного обліку № ЗК-6, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серій та номеру НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 у зв`язку із необхідністю проведення слідчих дій та призначення ряду необхідних судових експертиз, з метою встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення. На обґрунтування прийнятого рішення слідчий суддя в ухвалі зазначив, що необхідність в арешті майна виникає у зв`язку з тим, що накладення арешту на вказану лісопродукцію забезпечить можливість у розумні строки провести необхідні слідчі дії, а саме за участю спеціаліста провести детальний огляд вказаної деревини для визначення її фактичного об`єму, класу якості, провести необхідні експертизи, з метою встановлення істини у даному кримінальному провадженні та, відповідно, за наявності підстав, використати таке майно як доказ у кримінальному провадженні, а в частині, що стосується транспортного засобу та свідоцтва про реєстрацію ТЗ необхідності у виконанні таких дій не має. У поданому клопотанні ОСОБА_3 зазначає, що хоч звертаючись до суду слідчий і зазначив, що метою накладення арешту є збереження речових доказів, а відтак накладення арешту на автомобіль та Свідоцтво про його реєстрацію у такий спосіб арешту як заборона навіть і користування ними не відповідає положенням чинного КПК та практиці Європейського суду з прав людини, таке втручання в право на мирне володіння майном не переслідує суспільний інтерес та не є пропорційним визначеним цілям даного кримінального провадження. У зв`язку з наведеним просить повернути йому вантажний автомобіль марки Камаз з причепом, а також свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.

У судовому засіданні ОСОБА_3 подане клопотання підтримав та просив таке задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, натомість через канцелярію суду подав заяву у якій просив розглянути клопотання за його відсутності та відмовити у задоволенні такого.

Заслухавши ОСОБА_3 та дослідивши подане ним клопотання і документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Отже, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді представлені. При цьому жодний учасник не позбавлений можливості надати ці докази, а також доводити у судовому засіданні наявність обставин, на які він посилається для підтвердження своїх вимог чи заперечень.

Таким чином, саме заявник повинен довести, що арешт, раніше накладений на майно, є необґрунтованим та/або в застосуванні такого арешту відпала потреба. Заявник повинен навести докази того, що на цій стадії розслідування втратив свою актуальність вищезазначений захід забезпечення або ж під час його застосування таке рішення прийняте безпідставно, тобто без урахування певних суттєвих обставин.

При цьому згідно з вимогами ч.3 ст.132 КПК України на слідчого, прокурора покладено лише доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а не доведення наявності підстав для подальшого перебування майна під арештом у разі його накладення.

Разом з тим, ОСОБА_3 звертаючись до слідчого судді з клопотанням про часткове скасування арешту на майно, жодних доказів того, що арешт на це майно накладено необґрунтовано чи того, що у подальшому арешті відпала потреба, не надав. Так само, як і не долучив до клопотання копії ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на належне йому майно.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_3 не наведено у клопотанні переконливих аргументів для часткового скасування арешту майна у зв`язку із тим, що арешт накладено необґрунтовано, так само, як і того, що у подальшому арешті на майно відпала потреба. Висновки ОСОБА_3 щодо необґрунтованості арешту майна нічим не мотивовані та не підтверджені.

Не здобуто таких доказів і у ході розгляду клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту на майно.

При цьому, як вбачається із поданого ОСОБА_3 клопотання, арешт на майно був накладений з метою збереження речових доказів у зв`язку з необхідністю проведення відповідних слідчих дій та призначення судових експертиз.

Однак, у клопотанні відсутні відомості, які б свідчили про те, що органом досудового розслідування проведені відповідні слідчі дії та експертизи, отже у подальшому арешті відпала потреба.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя вважає, що підстави, наведені в клопотанні про часткове скасування арешту майна є недостатніми та не дають можливості встановити, що арешт накладений необґрунтовано або потреба в подальшому накладенні арешту відпала, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для скасування арешту майна.

Отже, ОСОБА_3 не доведено, що арешт на майно був накладений необґрунтовано, а також не доведено, що в подальшому арешті відпала потреба. За таких обставин клопотання про часткове скасування арешту не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.170, 174, 309, 310 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1