Провадження № 1-кс/760/5786/21
У Х В АЛ А
про залишення без розгляду клопотання

19 липня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва

ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Стек Девелопмент» (далі ТОВ «Стек Девелопмент») про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за № 0012001 від 17.10.2017 за ознаками ст. 356 Кримінального кодексу України (далі КК України),

встановив:

23.06.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання (датоване 23.06.2021) адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «Стек Девелопмент» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 19.09.2019 у справі № 760/26010/19, а саме: приміщення № 126Б, загальною площею 77,8 кв.м., яке розташоване за адресою: м. Київ, вул. Ямська, 35/34 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: ).

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 24.06.2021 для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 . Клопотання фактично передано слідчому судді по реєстру 25.06.2021.

Розгляд справи призначався на 02.07.2021, 09.07.2021, проте відкладався з незалежних від суду обставин.

При цьому заступником керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 листом від 09.07.2021 № 10.59-39-9324-21 повідомлено суд про те, що в провадженні слідчого суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_4 перебуває аналогічне клопотання про скасування арешту (справа № 760/51110/21).

Присутній у судовому засіданні 09.07.2021 представник скаржника вказаний факт не заперечував, зауваживши, що клопотання, що є предметом розгляду у справі № 760/51110/21, подане іншим представником ТОВ «Стек Девелопмент».

У судове засідання, призначене на 19.07.2021 учасники провадження не з`явились.

При цьому, заявник про причини явки не повідомив.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як зазначено в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому ст.ст. 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Клопотання - це письмове звернення з проханням про виконання будь-яких процесуальних дій у кримінальному провадженні, визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо. Клопотання може вноситись стороною захисту, потерпілим, його представником чи законним представником. Воно адресується слідчому чи прокурору, який протягом трьох днів, розглянувши клопотання, приймає одне з таких рішень - задовольняє чи відмовляє у задоволенні клопотання.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами, рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

Реалізація права на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна обумовлена не тим, що відповідний суб`єкт не погоджується із застосованим заходом забезпечення кримінального провадження. Інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст. 174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому.

При цьому, є очевидним, що одне і те ж клопотання про скасування арешту не може бути предметом одночасного розгляду різними слідчими суддями, оскільки це може спровокувати ситуацію прийняття різних за змістом судових рішень, що порушуватиме принцип правової визначеності.

Як зазначалось, в ході розгляду даного клопотання про скасування арешту, накладеного в межах кримінального провадження № 0012001, встановлено, що аналогічне за змістом та вимогами клопотання про скасування арешту перебуває на розгляді у іншого слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва (справа № 760/5110/21, провадження № 1-кс/760/1695/21, доповідач слідчий суддя ОСОБА_4 ).

Враховуючи, що вказані клопотання мають один предмет розгляду, є аналогічними за суттю вимог та перебувають одночасно на розгляді у різних слідчих суддів, слідчий суддя у даному провадженні не вважає за можливий паралельний розгляд подібного за змістом вимог клопотання представника, який також діє в інтересах ТОВ «Стек Девелопмент».

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо дій слідчого судді у відповідній ситуації.

Виходячи із приписів ч. 6 ст. 9 КПК України, слідчий суддя приходить висновку, що в ситуації, що склалася, наразі наявні підстави для залишення клопотання без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 32, 132, 170, 174, 369, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю «Стек Девелопмент» про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0012001 від 17.10.2017 за ознаками ст. 356 Кримінального кодексу України залишити без розгляд.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1