У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 серпня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000228 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.08.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні №0000228 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.08.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, у якому просить накласти арешт на транспортний засіб марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщений д.н.з « НОМЕР_1 », заборонити використання та розпорядження транспортним засобом та визначити місце його зберігання за адресою: с.Оноківці, вул.Головна, буд.55.
Клопотання обґрунтовано тим, що органом досудового розслідування встановлено, що 04.08.2021 року о 11:45 годині до чергової частини ВП №1 Ужгородського РУП надійшло повідомлення від СРПП-3 ОСОБА_4 , про те що під час патрулювання було зупинено мотоцикл Кавасакі під керуванням гр. ОСОБА_5 , де під час перевірки номеру кузова вищевказаного транспортного засобу у працівника виникли сумніви щодо його справжності. 05 серпня 2021 року відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000228 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.
Прокурор зазначає, що 04 серпня 2021 року о 12 год. 35 хв. під час огляду місця події за адресою с. Галоч, Ужгородського району, слідчий СВ відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області виявив та вилучив транспортний засіб марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщено д.н.з « НОМЕР_1 », який було доставлено на спец майданчик тимчасового зберігання Ужгородського РУП за адресою с.Оноківці, вул. Головна, буд 55. Вказує, що при цьому, документів, що підтверджують право власності, громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зупинений працівниками ВП №1 Ужгородського РУП ГУ НП В Закарпатській області, а саме СРПП-3 ОСОБА_4 , не надав, однак було встановлене фактичне користування транспортним засобом моделі «Кавасакі» марки «ER-50» д.н.з « НОМЕР_1 ».
05 серпня 2021 року постановою дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, транспортний засіб марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщено д.н.з « НОМЕР_1 », який було доставлено на спец майданчик тимчасового зберігання ВП №1 Ужгородського РУП за адресою с.Оноківці, вул. Головна, буд 55, визнаний речовим доказом.
У клопотанні вказано, що у зв`язку із тим, що транспортний засіб марки «Кавасакі» моделі «ER- 50» на якій розміщені д.н.з « НОМЕР_1 », визнано речовим доказом та є предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, постала потреба у збереженні вказаного речового доказу, який надалі може бути використаний у процесі доказування у порядку ст.91 КПК України, до прийняття кінцевого процесуального рішення у вказаному кримінальному провадженні. Його перебування на зберіганні у третіх осіб у зв`язку з їхньою заінтересованістю, може виразитися у пошкодженні, перетворенні, псуванні, приховуванні згаданого вище майна, може вплинути на повноту та достовірність проведеної експертизи. Прокурор просив врахувати, що без наявності вказаного транспортного засобу не видається можливим проведення низки експертних досліджень, а саме: трасологічної експертизи номерного позначення транспортного засобу марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщено д.н.з « НОМЕР_1 ».
Прокурор в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. При цьому, подав заяву, відповідно до змісту якої просить провести розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду поданого клопотання повідомлений належним чином. Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям учасників судового провадження фіксування кримінального провадження в суді технічними засобами не здійснювалося.
Згідно ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000228 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.08.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000228 від 05.08.2021 року слідує, що 04.08.2021 року о 11:45 годині до чергової частини ВП №1 Ужгородського РУП надійшло повідомлення від СРПП-3 ОСОБА_4 , про те що під час патрулювання було зупинено мотоцикл Кавасакі під керуванням гр. ОСОБА_5 , де під час перевірки номеру кузова вищевказаного транспортного засобу у працівника виникли сумніви щодо його справжності.
На час розгляду клопотання у вказаному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру.
До матеріалів клопотання долучено письмовий дозвіл ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на проведення огляду належного йому мотоцикла марки «Кавасакі», номерний знак « НОМЕР_1 ».
З протоколу огляду місця події від 04.08.2021 року вбачається, що органом досудового розслідування, в присутності ОСОБА_5 , було проведено огляд на ділянці автомобільної дороги місцевого значення Т-07-02 у селі Галоч Ужгородського району Закарпатської області, в ході якого було виявлено та вилучено мотоцикл марки «Кавасакі» моделі «ER-5» номерний знак « НОМЕР_1 ».
Постановою дізнавача сектору дізнання Відділу поліції №1 Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 05 серпня 2021 року вилучений в ході огляду місця події 04 серпня 2021 року транспортний засіб марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщено д.н.з « НОМЕР_1 » визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000228.
Постановою дізнавача сектору дізнання Відділу поліції №1 Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 05 серпня 2021 року доручено експертам Закарпатського НДЕКЦ МВС України проведення трасологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000228. На вирішення експерту поставлені наступні запитання: чи наявні номерні позначення на кузові (шасі) транспортного засобу марки «Кавасакі» «ER-50» державний номерний знак « НОМЕР_1 »; Якщо так, то яким, способом нанесені номерні позначення кузова (шасі) транспортного засобу «ER-50» державний номерний знак « НОМЕР_1 ; Чи піддавались вони змінам.

Із матеріалів клопотання вбачається, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт перебувало у фактичному володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначене майно відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до положень ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Внесене прокурором в межах кримінального провадження №0000157 від 07.06.2021 року клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України та подано у визначений КПК України строк.
Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Метою поданого клопотання про арешт майна прокурор визначив збереження речових доказів у відповідності до п.1 ч.2 ст.170 КПК України.
Речовими доказами, відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
В ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Як вбачається з матеріалів клопотання досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється за попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення за ст.290 КК України.
Статтею 290 КК України передбачено відповідальність за знищення, підробку або заміну ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.
Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, з`ясувавши обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту з потребами кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та прокурор довів можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні. Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх використання, перетворення, передачі, відчуження, оскільки існують відповідні ризики. Крім цього слідчий суддя враховує, що в даному кримінальному провадженні призначена експертиза із залученням вказаного майна, що виправдовує мету збереження речового доказу. Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою попередження використання, перетворення, передачі, відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.
Разом з тим, вимога щодо визначення місця зберігання транспортного засобу марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщено д.н.з « НОМЕР_1 »,, є необґрунтована, оскільки вирішення питання про визначення місця зберігання арештованого майна виходить за межі повноважень слідчого судді.
Так, речові докази відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК є процесуальним джерелом доказів у кримінальному провадженні. При цьому їх зберігання є однією з гарантій реалізації завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК, та умовою дотримання прав осіб, права котрих було обмежено, у тому числі й майнові, щодо речей чи майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні і на яке ухвалою слідчого судді уже накладено арешт.
Чинний кримінальний процесуальний закон у ст. 100 чітко передбачає порядок зберігання речових доказів і документів та вирішення питання про спеціальну конфіскацію. Зокрема, у ч. 2 цієї статті регламентовано, що зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження. Так, забезпечення схоронності тимчасово вилученого майна врегульовано у п. 27 вказаного Порядку, де зазначено, що схоронність такого майна забезпечується згідно з пунктами 1-26 цього Порядку до повернення майна власнику у зв`язку з припиненням тимчасового вилучення майна або до постановлення слідчим суддею, судом ухвали про накладення арешту на майно.
Враховуючи наведене, приходжу до висновку про часткове задоволення вимог клопотання прокурора.
Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000228 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.08.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, про арешт майна, - задовольнити частково.
Накласти арешт на транспортний засіб марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщено номерний знак « НОМЕР_1 », який було вилучено в ході огляду місця події 04.08.2021 року, та який на момент вилучення перебував у володінні ОСОБА_5 .
Заборонити використання та розпорядження транспортним засобом марки «Кавасакі» моделі «ER-50» на якому розміщені номерний знак « НОМЕР_1 ».
В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1