печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТБС-ХХІ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 757/38748/20-к від 10.09.2020, у кримінальному провадженні № 0004797 від 01.11.2019,-

В С Т А Н О В И В:
29.09.2020 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТБС-ХХІ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 757/38748/20-к від 10.09.2020, у кримінальному провадженні № 0004797 від 01.11.2019, на грошові кошти, що знаходяться на рахунку ТОВ ТБС-ХХІ, відкритого в банківській установі АТ АЛЬФА-БАНК.
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано, також посилається на те, що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна вказаних товариств.
Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутність.
Представник Київської місцевої прокуратури № 6 в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, до суду подав заяву про розгляд клопотання у відсутність сторони обвинувачення, щодо задоволення вимог клопотання не заперечував.
Вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, враховуючи при цьому вимоги статтей 22, 26, 174 КПК України, вважає за можливе провести розгляд клопотання у відсутність нез`явившихся осіб, на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, письмові докази, враховуючи позицію учасників кримінального провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.09.2020 по справі № 757/38748/20-к накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку ТОВ ТБС-ХХІ (), р/р НОМЕР_1 (українська гривня), відкритого в банківській установі АТ АЛЬФА-БАНК у м. Києві (МФО 300346), заборонено розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунку та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету, зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на зазначений рахунок та які вже знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів усіх рівнів та державних цільових фондів.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України, якою визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється впровадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Натомість, під час судового розгляду встановлено, що сторона обвинувачення не заперечує проти задоволення вимог клопотання про скасування арешту майна, що свідчить про те, що на даний час відпала необхідність у подальшому застосуванні арешту.
За викладених обставин, слідчий суддя враховує процесуальну позицію учасників кримінального провадження щодо згоди із вимогами клопотання, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та скасування арешту майна.
Керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 170,172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТБС-ХХІ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 757/38748/20-к від 10.09.2020, у кримінальному провадженні № 0004797 від 01.11.2019 задовольнити.
Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.09.2020 по справі № 757/38748/20-к на грошові кошти, що знаходяться на рахунку ТОВ ТБС-ХХІ (), р/р НОМЕР_1 (українська гривня), відкритого в банківській установі АТ АЛЬФА-БАНК у м. Києві (МФО 300346), та заборону розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунку та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, а також зупинку видаткових операцій з грошовими коштами, що надходять на зазначений рахунок та які вже знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку.
Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1