Справа № 274/5444/20 Провадження № 1-кс/0274/1275/20
УХВАЛА
Іменем України
01.10.2020 м.Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , (далі - Суд), за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.08.2020 у справі №274/5444/20, -
в с т а н о в и в :
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з навантажувача телескопічного марки «МАNITOU MLT 731», р.н. НОМЕР_1 , у зв`язку з тим, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.08.2020 у справі №274/5444/20 було накладено арешт на вказаний навантажувач. Враховуючи, що на даний час проведені всі необхідні експертизи, транспортний засіб не має видимих механічних пошкоджень, отриманих внаслідок пригоди, просить скасувати арешт, накладений слідчим суддею. Крім того, вказує, що відповідно до розписки потерпілої, останній відшкодовано майнову та моральну шкоду, яка була заподіяна внаслідок кримінального правопорушення; пред`являти цивільний позов в кримінальному провадженні та в порядку цивільного судочинства наміру не має.
В судове засідання володілець майна не з`явився, від його представника надійшла заява про розгляд клопотання без участі останнього, клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити.
Від слідчого Бердичівського ВП ГУНП у Житомирській області ОСОБА_4 також надійшла заява, в якій він просить розглянути клопотання без його участі, щодо скасування арешту покладається на розсуд суду.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 174 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд клопотання за відсутності заявника і слідчого, які скористались наданим процесуальним правом і подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Згідно частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження за №000619, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.
Відповідно до ухвали слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.08.2020 накладено арешт, зокрема, на навантажувач телескопічний марки «МАNITOU MLT 731» р.н. НОМЕР_1 , який відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію машини серії НОМЕР_2 , виданого ГУ Держпродспоживслужбою в Волинській області від 20.02.2017, належить ОСОБА_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .
З матеріалів, доданих до клопотання про скасування арешту, а саме копії свідоцтва про реєстрацію машини, довідки Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області, вбачається, що власником вказаного навантажувача є ОСОБА_3 .
30.09.2020 судом до Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області надіслано запит про надання інформації щодо проведення слідчих дій відносно арештованого майна, а також, чи існує потреба в подальшому застосуванні заходу забезпеченя кримінального провадження у вигляді арешту на навантажувач телескопічний марки «МАNITOU MLT 731».
Разом з тим, відповіді на запит суду не надано, натомість у своїй заяві слідчий у вирішенні питання про скасування арешту покладається на розсуд суду.
Згідно вимог ч. 4 ст. 173 КПК України у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на транспортний засіб в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст. 170, 173 КПК України. Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.
Враховуючи, що на час розгляду клопотання у кримінальному провадженні проведено необхідні судові експертизи, що було метою накладення арешту, будь-яких доказів, які б спростовували доводи заявника, викладені в клопотанні, не подано, беручи до уваги принципи непорушності та недоторканості права власності, слідчий суддя вважає за необхідне повністю скасувати арешт з навантажувача телескопічного марки «МАNITOU MLT 731», р.н. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію машини серії НОМЕР_2 .
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.
Частина 3 статті 169 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор після отримання судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.
Керуючись ст.ст. 22, 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000619 - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.08.2020, з навантажувача телескопічного марки «МАNITOU MLT 731», р.н. НОМЕР_1 , який відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію машини серії НОМЕР_2 , виданого ГУ Держпродспоживслужбою в Волинській області від 20.02.2017, належить ОСОБА_3 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язати відповідальних працівників за місцем зберігання вказаного транспортного засобу безоплатно повернути ОСОБА_3 навантажувач телескопічний марки «МАNITOU MLT 731», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1