Справа № 308/7988/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Анталовці Ужгородського району, громадянина України, українця, неодруженого з неповною середньою освітою, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000936 від 03.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 01 серпня 2020 року близько 23 години 50 хвилин ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів та з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, вважаючи, що робить це непомітно для потерпілого та інших осіб, тобто діючи таємно, шляхом перелізання через паркан заввишки близько півтора метри, який унеможливлював безперешкодне потрапляння на територію дворогосподарства, проник на територію дворогосподарства, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 .
Опинившись на території вказаного дворогосподарства, продовжуючи протиправні дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням до сховища, здійснив викрадення двадцяти листів шиферу, після чого покинув територію дворогосподарства, маючи у такий спосіб реальну можливість розпорядитися викраденим майном.
Згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи № 11/556 від 10 серпня 2020 року, вартість 20-ти листів шиферу становить 1000 гривень (одну тисячу гривень).
У такий спосіб ОСОБА_4 заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріальні збитки на загальну суму 1000 гривень (одна тисяча гривень).
Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаній з проникненням в сховище, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років.
Щодо існування можливих ризиків, то органом досудового розслідування зазначається наступне.
Підозрюваний, усвідомлюючи неминучість покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний особисто з ними знайомий, та йому відоме їхнє місце проживання.
Приймаючи до уваги вищевикладене та те, що ОСОБА_4 ніде не працює, може переховуватись від органів досудового розслідування, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6-ти років, незаконно впливати на потерпілого, свідків, оскільки підозрюваному відоме їхнє місце проживання, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, та існує ризик його протиправної поведінки, у зв`язку з чим особисте зобов`язання, особиста порука підозрюваного, будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із домашнім арештом, а тому в органу досудового розслідування виникла необхідність в обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів у період часу з 22 год.00 хв. до 06 год. 00 хв. без застосування електронних засобів контролю та покласти на нього відповідні обов`язки.
Слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 , заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, просив відмовити у задоволенні клопотання та обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Підозрюваний також заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, підтримував позицію захисту, й зазначав, що у нього на утриманні перебуває брат та сестра.
Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовуються клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК.
11.08.2020 ОСОБА_4 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
У Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.
Відповідно до частин 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запропонований запобіжний захід (домашній арешт) пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.
Основними ризикам, на які посилається сторона обвинувачення у даному клопотанні є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення,а також тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 .
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд врахував наявність ризиків, передбачених пунктами п.1 ч.1 ст.177 КПК, а також тяжкість покарання кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , в тому числі не має постійної роботи (офійно не працевлаштований), неодружений.
На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей та загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до переконання, що клопотання слідчого, погоджене прокурором про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід задовольнити, а саме: обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня з покладенням на підозрюваного обов`язків, визначених ч. 6 ст.194 КПК України, без застосування електронних засобів контролю.
Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя -,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000936 від 24.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України відносно ОСОБА_4 - задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_4 - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.
Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого,прокурора,суду за першою вимогою;
-не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. наступного дня, без дозволу слідчого,прокурора або суду.
Строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом - до 10 жовтня 2020 року включно.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді доручити Ужгородському районному відділенню поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня ї проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 14.08.2020 року о 16 год. 00 хв.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1