Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/677/20
Провадження № 1-кп/935/265/20
У Х В А Л А
Іменем України
22 вересня 2020 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України,-

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області, в порядку ст.34 КПК України, надійшов зазначений вище обвинувальний акт.

У підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, дія запобіжного заходу закінчується 26.09.2020, однак ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати. Обвинувачений вчинив умисні особливо тяжкі злочини, міра покарання за найтяжчий з яких передбачає довічне позбавлення волі з конфіскацією майна. В обґрунтування клопотання зазначив, що обвинувачений міцних соціальних зв`язків не має, на території Житомирської області не зареєстрований, з місця вчинення злочину втік, у разі обрання альтернативного запобіжного заходу існують ризики переховування його від суду чи перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Згідно положень п.20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово на період карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки один з членів колегії, а саме суддя ОСОБА_6 , перебуває на лікарняному, з огляду на положення п.20-5 Перехідних положень КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу проводиться головуючим у справі одноособово.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечує проти продовження тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 при розгляді клопотання покладається на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали клопотання про продовження запобіжного заходу, суд дійшов наступного.

У відповідності до положень ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою та оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість інкримінованого злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

На переконання суду, прокурором доведено, що жоден з альтернативних запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тому обвинуваченому слід продовжити обрану міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи тяжкість, характер та ступінь суспільної небезпеки кримінальних правопорушень, які інкримінуються останньому, та суворість покарання за них, що полягає у довічному позбавленні волі з конфіскацією майна за найтяжчий з них, зважаючи, що судове слідство не розпочато, учасники судового провадження не допитані, докази з боку обвинувачення, захисту не досліджені, а також враховуючи особу обвинуваченого, який не дивлячись на молодий вік та відсутність судимостей, міцних соціальних зв`язків не має, про що свідчить відсутність утриманців та власної родини, зареєстрований за межами Житомирської області, тому існують ризики, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілу та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Отже, суд дійшов висновку про неможливість на даний час застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 іншого /альтернативного/ запобіжного заходу ніж тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід може забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України.

Відомостями щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання обвинуваченого під вартою суд не володіє.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Таким чином, виходячи з положень ст.29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 183, 194,314 КПК України, ст.ст.5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд,

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 20.11.2020 включно.
В судовому засіданні оголосити перерву до 05.10.2020 о 14:00, повторити виклик учасників судового розгляду.
Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1