Справа №:755/9047/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва колегіально судом у складі трьох суддів:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000693 від 30 січня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Берислав, Херсонської обл., без постійного місця проживання, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 153 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

потерпілого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
в с т а н о в и в :
26 червня 2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний обвинувальний акт.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки він складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає. Також заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаючись на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, тому існують ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні та потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме неявкою в судові засідання та вчинення інших кримінальних правопорушень, а тому підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу на даний момент відсутні.

Потерпілий не заперечував проти призначення обвинуваченого акта до судового розгляду, крім того підтримав клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_8 не заперечувала проти призначення акта до розгляду. Однак заперечувала проти клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки він має тимчасове місце проживання у м. Києві, та стороною обвинувачення не надано жодних фактичних даних, які б підтверджували ризики зазначені у клопотанні прокурора. Із зазначених підстав просила застосувати до обвинуваченого інший запобіжний запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав захисника у повному обсязі.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, дійшов такого висновку.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.
Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.
За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному проваджені №0000693 від 30 січня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 153 КК України.
Зважаючи на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до злочинів проти статевої свободи та статевої недоторканості, тому, з урахуванням думки сторін, судовий розгляд слід здійснювати у закритому судовому засіданні.
В судове засідання викликати прокурора Київської місцевої прокуратури №4, потерпілого, захисника та обвинуваченого.
Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 153 КК України.
Під обґрунтованою підозрою на стадії судового розгляду суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа (група осіб) могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу (групу осіб) із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину.
Як вбачається з розділах І, ІІ реєстру матеріалів досудового розслідування №0000693, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 на стадії судового розгляду, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 153 КК України ґрунтується на: протоколах допиту потерпілого від 20 квітня 2020 року; протоколах допиту свідків від 30 січня 2020 року; протоколі огляду місця подій від 29 січня 2020 року, протоколі огляду місця події (трупа) від 31 січня 2020 року; протоколах переглядів цифрового відеозапису від 04 березня та 21 квітня 2020 року; речовими доказами у відповідності до постанов про визнання речовими доказами від 30 січня, 04 березня та 21 квітня 2020 року.
Перелік вище зазначених матеріалів, а також виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, зазначений в обвинувальному акті, на даний момент, у своїй сукупності є вагомим та здатен переконати неупередженого спостерігача у тому, що обвинувачений ОСОБА_5 міг вчинити злочин, передбачений ч. 5 ст. 153 КК України. При цьому, суд не вдається у тонкощі кримінально-правової кваліфікації та вирішення питання доведеності його вини, оскільки дослідження зібраних стороною доказів, у разі призначення даного обвинувального акта, здійснюватиметься під час судового розгляду у судовому засіданні, а їх оцінка в нарадчій кімнаті.

Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке.

Щодо заперечень сторони захисту, про необґрунтованість ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, то суд, не зважаючи на їх доцільність та вмотивованість, вважає їх такими, що не спростовують існування ризику переховування від суду обвинуваченого, зважаючи на строк покарання за дане кримінальне правопорушення, який становить до 15 років позбавлення волі, тому даний ризик, не зважаючи на відсутність у сторони обвинувачення будь-яких фактичних доказів на його підтвердження, є цілком реальним.

Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме вчиненні насильницьких дій сексуального характеру, непов`язаним з проникненням в тіло іншої особи, без добровільної згоди потерпілої особи (сексуальне насильство), вчинене особою раніше судимою за вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 152 КК України, що спричинило тяжкі наслідки, а саме заподіяння тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілої. У зв`язку із чим зазначений ризик стає досить реальним, зважаючи характер дій у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 . Тому уникнення зазначеного ризику можливе при застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Щодо ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, то суд вважає його обґрунтованим, оскільки прокурором у клопотанні зазначається спосіб, яким обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню, а саме за шляхом неявки в судові засідання, що враховуючи поведінку ОСОБА_5 на досудовому розслідуванні, свідчить про реальність ризику на даний момент.

Щодо ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то суд вважає його обґрунтованим, оскільки, як встановлено у підготовчому судовому засіданні ОСОБА_5 раніше судимий за злочин проти власності, а також за злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості особи, покарання за останній з яких відбував у місцях позбавлення волі.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 , відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, той факт, що він не одружений, не працюючий, із середньою освітою, до моменту затримання не мав постійного місця проживання у місті Києві, майновий стан обвинуваченого, те, що він раніше неодноразово судимий.

Таким чином, прокурором доведено обґрунтованість підозри під час судового розгляду щодо обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 153 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому вважає, що прокурором обґрунтовано недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам.
Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують.
Із зазначених підстав суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах 2 місяців.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що дані заходи забезпечення кримінального провадження не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.
Крім того, ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли суддя має право не визначати розмір застави, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Вказані вище обставини обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень, які пов`язані із застосуванням насильства, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду, особи обвинуваченого, також дають підстави колегії суддів не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 194, 291, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000693 від 30 січня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 153 КК України у закритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. І. Сергієнка, 3, каб. 30 на 08 вересня 2020 року о 14 год 00 хв.
Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10 вересня 2020 року включно.
У судове засідання викликати сторін кримінального провадження.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 00 хв 14 липня 2020 року.

Головуюча суддя: ОСОБА_1
Суддя: ОСОБА_2
Суддя: ОСОБА_3