Справа № 298/470/20
Номер провадження 1-кп/298/76/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2020 року смт. Великий Березний

Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю сторін кримінального провадження:
обвинувача прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в смт. Великий Березний кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.366-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом - усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, будучи суб`єктом декларування, визначеним підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), який повинен був відповідно до ч. 1 ст. 45 та пункту 5-1 Прикінцевих положень зазначеного Закону, подати щорічну декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, будучи депутатом Великоберезнянської селищної ради VII-го скликання, Великоберезнянського району, Закарпатської області, маючи всі необхідні умови та технічну можливість, не подав до 01 квітня 2019 року щорічну декларацію за 2018 рік шляхом заповнення такої на офіційному веб-сайті «https://public.nazk.gov.ua». При цьому, станом на 27 квітня 2020 року ОСОБА_4 , не подав зазначену декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинив умисне неподання суб`єктом декларування зазначеної декларації, за що кримінальна відповідальність передбачена ст.366-1 КК України.

22 липня 2020 року через канцелярію суду захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 подав клопотання про закриття кримінального провадження №0000004 щодо ОСОБА_4 на підставі ст.45 КК України, тобто у зв`язку з дійовим каяттям.

У підготовчому судовому засіданні ОСОБА_4 , разом з своїм адвокатом подане клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України підтримали, просили таке задовольнити, оскільки обвинувачений свою вину у вчиненому злочині визнав повністю, щиро розкаявся, активно сприяв розкриттю злочину, вчинив кримінальне правопорушення вперше, збитки злочином не завдано. 07 травня 2020 року подав відповідну декларацію.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні проти задоволення клопотання обвинуваченого не заперечив, оскільки вважає, що для звільнення від кримінальної відповідальності наявні всі правові підстави.

Заслухавши думку учасників судового провадження, з`ясувавши добровільність звернення захисника обвинуваченого з клопотанням про звільнення такого від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження, суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що клопотання підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4 8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з приписом, зазначеним у ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» від 23 грудня 2005 року (далі постанова Пленуму) при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд (суддя) під час попереднього, судового, апеляційного або касаційного розгляду справи повинен переконатися (незалежно від того, надійшла вона до суду першої інстанції з відповідною постановою чи з обвинувальним висновком, а до апеляційного та касаційного судів з обвинувальним вироком), що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК. Тільки після цього можна постановити (ухвалити) у визначеному КПК порядку відповідне судове рішення.

Встановлено, що ОСОБА_4 вчинив злочин, передбачений ст. 366-1 КК України декларування недостовірної інформації, а саме умисне неподання суб`єктом декларування декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно примітки до ст. 45 КК України (в редакції Закону на момент вчинення кримінальних правопорушень) кримінальне правопорушення, передбачене ст. 366-1 КК України не було корупційним, однак Законом України від 02.10.2019 № 140-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення ефективності інституційного механізму запобігання корупції» вказаний злочин додано до переліку корупційних.

В той же час, як визначено ч.2 ст.5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що встановлює злочинність діяння, посилює кримінальну відповідальність або іншим чином погіршує становище особи, не має зворотної дії в часі.

Так, на час вчинення ОСОБА_4 злочину (квітень 2019 року) діяла редакція примітки ст. 45 КК України, за якою злочин, передбачений ст. 366-1 КК України, до корупційних злочинів віднесено не було, а відтак обвинувачений ОСОБА_4 за наявності інших, передбачених ст. 45 КК України підстав, може бути звільнений від кримінальної відповідальності.

Також встановлено, що обвинувачений вчинив вказаний злочин вперше, щиро покаявся, активно сприяв розкриттю злочину та подав декларацію за 2018 рік, будь-якої шкоди даним злочином не завдано, що свідчить про наявність матеріально-правових підстав, передбачених ст. 45 КК України, та процесуально-правових підстав звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям.

Як роз`яснено в п. 3 постанови Пленуму, передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що обвинуваченого ОСОБА_4 на підставі ст. 45 КК України слід звільнити від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, закривши провадження у справі.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_4 під час досудового розслідування не обирався, на даний час клопотання про його обрання суду не подано, отже питання щодо такого судом не розглядається.

Речових доказів та процесуальних витрат у даному кримінальному провадженні немає.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.

Керуючись ст. 45 КК України, ст. ст. 284 ч. 2, 286, 288, 314, 369, 372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, передбаченої ст. 366-1 КК України на підставі ст. 45 цього Кодексу звільнити у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Великоберезнянський районний суд протягом 7 (семи) днів з дня проголошення.

Головуюча: ОСОБА_1