Справа № 202/7039/20
Провадження № 1-кс/202/8167/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

23 листопада 2020 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Нікополя Дніпропетровської області, громадянина України, який має середню освіту, одружений, має малолітню дитину, 2009 року народження, офіційно не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 03.03.2014 року Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 309 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим строком на три роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулася з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000706 від 22.09.2020 року, в якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме в придбанні, носінні та зберіганні вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується протоколом обшуку від 22.09.2020 року, висновками експерта тощо.

Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, впливати на хід досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання до семи років позбавлення волі, не працює, не має міцних соціальних зв`язків, може безперешкодно змінити місце проживання.

За цих підстав, посилаючись на те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та визначити заставу у розмірі вісімсот прожиткових мінімумів доходів громадян.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили в задоволенні клопотання слідчого відмовити, посилаючись на його непричетність до правопорушення, допущені під час обшуку процесуальні порушення, недоведеність ризиків, зазначених у клопотанні, належне виконання ним своїх процесуальних обов`язків. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання слідчого, приходить до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню:

Слідчим суддею встановлено, що 17 листопада 2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно з пред`явленою ОСОБА_5 підозрою 22 вересня 2020 року за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 був проведений обшук, під час якого вилучено предмет, схожий на пістолет, який відповідно до висновку експерта є ручною короткоствольною гладкоствольною вогнепальною зброєю.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується, зокрема, протоколом обшуку, висновком експерта.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_5 , досліджені в судовому засіданні докази свідчать про наявність достатніх підстав стверджувати, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, оскільки під час обшуку за місцем його проживання вилучено вогнепальну зброю.

Вирішуючи питання щодо застосування конкретного запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя виходить з наступного:

Згідно з частиною першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При цьому частиною першою статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчинення тяжкого злочину, офіційно не працює, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, що в сукупності збільшує ризик його втечі.

Вирішуючи питання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, є одруженим, має малолітню дитину, а також стан його здоров`я.

Виходячи із вищенаведеного, слідчий суддя вважає, що для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків достатньою мірою буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби (нічний час), оскільки він також пов`язаний із обмеженням свободи пересування, надасть можливість органу досудового розслідування контролювати поведінку підозрюваного.

В той час як тримання підозрюваного під вартою на даному етапі досудового розслідування є невиправданим з огляду на дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, родину, а також характер інкримінованого йому злочину, відсутність його суспільного резонансу, а, отже, можливість запобігання встановленому ризику шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Отже, в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно нього в межах строку досудового розслідування запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період з 21-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби, а також поклавши на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби на строк до 17 січня 2021 року, заборонивши йому залишати житло за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період з 21-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби, а також зобов`язати прибувати до слідчого, прокурора, судді за першою вимогою, не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді до 17 січня 2021 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Копію ухвали направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю в разі їх застосування.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

'