ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

22 жовтня 2020 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1
за участі:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0000805 від 16.06.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000805 від 16.06.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на вагомість доказів обвинувачення його у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також наявності достатніх підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 заперечував щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив обрати останньому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки останній має міцні соціальні зв`язки та не заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, просив призначити справу до судового розгляду та розглядати кримінальне провадження у складі одного професійного судді.

Потерпілий ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилася, однак подав на адресу суду заяву відповідно до якої, не заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II КПК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

Зважаючи на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованого йому особливо тяжкого умисного злочину, покарання за який передбачено до 15 років позбавлення волі, а також те, що суд вважає, що на даний час існують ризики можливого ухилення обвинуваченого від суду та вчинення ним нових злочинів у разі зміни запобіжного заходу, а також можливого впливу на потерпілого та свідків не допитаних по даному кримінальному провадженні.

З огляду на вищевказане клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, а інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти наведеним вище ризикам, а тому в клопотанні сторони захисту слід відмовити.

Згідно ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Вимоги до позовної заяви встановлені ст. ст. 175-177 ЦПК України.

У порушення вимог зазначених норм цивільно-процесуального законодавства потерпілий в позовній заяві не вказав ціни позову, відсутній обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне, залишити цивільний позов потерпілого ОСОБА_7 про відшкодування шкоди без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 128 КПК України, ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 годину 30 хвилин 10 листопада 2020року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області за участю сторін кримінального провадження.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора Фастівської місцевої прокуратури Київської області про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити в задоволені клопотання сторони захисту.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор», на 60 діб, тобто до 20 грудня 2020 року.

Позовну заяву потерпілого ОСОБА_6 до обвинуваченого ОСОБА_4 залишити без руху, надавши потерпілому ОСОБА_6 строк для усунення недоліків 10 днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_8 -Тьолушкіна