Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/1703/20
Провадження № 1-кп/945/334/20
Ухвала
Іменем України

29 жовтня 2020 року Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ;
прокурора ОСОБА_3 ;
представника потерпілого ОСОБА_4 ;
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання прокурора відділу Миколаївської обласної прокуратури про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів Львівської області, громадянина України, з повною середньою освітою, працюючого водієм в ТОВ «Транс Компані»; одруженого; який має на утриманні одну малолітню дитину; раніше судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України,
встановив:
У провадженні Миколаївського районного суду Миколаївської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 липня 2020 року за № 0000201 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України.
28 жовтня 2020 року прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Обґрунтовуючи клопотання, прокурор посилається на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання прокурора та просив обрати йому більш м`який запобіжний захід.
Представник потерпілого у судовому засіданні підтримав клопотання прокурора.
Заслухавши сторін кримінального провадження та вирішуючи питання про продовження строку дії обвинуваченому запобіжного заходу, судом встановлено таке.
Стосовно ОСОБА_5 під час проведення досудового розслідування обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно з ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, і може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганням спробам, у тому числі: згідно з п. 1 ст.177 КПК України переховуватися від суду; згідно з п. 3 ч.1 ст.177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; згідно з п.4 ч.1 ст.177 КПК України перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; згідно з п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
У зв`язку з чим письмові заперечення захисника з приводу не дотримання прокурором процесуальних строків є неспроможним.
Розглядаючи в порядку визначеному ч. 3 ст. 331 КПК України клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 суд враховує особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який одружений і має на утриманні малолітню дитину, однак наявність таких соціальних зв`язків (родини і утриманців), не змогли запобігти злочинам, у вчиненні яких ОСОБА_5 обвинувачується. ОСОБА_5 має зареєстроване місце проживання у Франківському районі міста Львова, однак проживав у Залізничному районі міста Львова, а обвинувачується у вчиненні злочинів на території Миколаївського району Миколаївської області.
Крім цього, ОСОБА_5 має офіційне працевлаштування та працював водієм, однак наразі обвинувачується у вчиненні злочинів у зв`язку з керуванням транспортним засобом за наявності обставини, яка обтяжує покарання та передбачена п. 13 ч. 1 ст. 67 КК України.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчинені як нетяжкого так і тяжкого злочину, а тому суд, поміж іншого, враховує і тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні злочинів, за яке передбачено найтяжче покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.
Крім цього, сторона захисту правом збирання та подання до суду документів та інших доказів, в порядку визначеним ст. 22 КПК України, не скористалась. Письмові заперечення захисника не містять жодного доказу на підтвердження цих заперечень.
З огляду на викладене, суд вважає, що є підстави вважати, що у обвинуваченого наявні ризики переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зазначені ризики є суттєвими і їх неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу більш м`якого ніж тримання під вартою.
У зв`язку з викладеним суд, керуючись ст. 331 КПК України вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 , відносно останнього слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
У зв`язку з чим суд роз`яснює обвинуваченому ОСОБА_5 , що згідно з положеннями ч. ч. 1, 5 ст. 201 КПК України обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього судом, чи про зміну способу їх виконання.
Суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися судом.
Також, у підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення кримінального провадження до судового розгляду не заперечували.
Заслухавши прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Угод укладених у кримінальному провадженні до суду не надійшло. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору, а також підстав для закриття кримінального провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового розслідування не вбачається. Кримінальне провадження підсудне Миколаївському районному суду Миколаївської області.
Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості, належить проводити відкрито. Обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України судом не встановлені.
Склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді є таким: прокурор, потерпілий, представник потерпілого, обвинувачений, свідки.
Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.
Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.
За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
З урахуванням того, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів, як нетяжкого, так і тяжкого злочину, нижня санкція межі якого не перевищує п`яти років, суд вважає за необхідне доручити органу пробації скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченого.
Крім цього, у підготовчому судовому засіданні представник потерпілого подав суду цивільний позов про стягнення моральної шкоди.
Частинами 1, 4, 5 статті 128 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.
Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Так, з поданого суду цивільного позову вбачається, що заява не підписана ОСОБА_6 , у зв`язку з чим заяву слід повернути ОСОБА_6 .
Згідно з положеннями ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 205, 314-316, 331, 350, 369, ч. 1 ст. 370 КПК України, суд, -
постановив:
Клопотання прокурора відділу Миколаївської обласної прокуратури про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк дії даної ухвали закінчується 30 грудня 2020 року.
Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 листопада 2020 року на 10 годину 00 хвилин у приміщенні Миколаївського районного суду Миколаївської області.
Доручити представнику Миколаївського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Миколаївській області в строк до 20 листопада 2020 року скласти та надати суду досудову доповідь відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, представника потерпілого, обвинуваченого, свідків.
Позовну заяву ОСОБА_6 до Товариства з обмеженою відповідальністю Транс Компані, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_5 , - повернути ОСОБА_6 .
На ухвалу в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду через Миколаївський районний суд Миколаївської області протягом 7 днів з дня оголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1