Провадження №1-кс/127/9496/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Вінниця, українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, тимчасово не непрацюючого, одруженого,зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 22.02.2018 Вінницьким міським судом Вінницької області за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки (судимість не погашена); відносно якого: 28.02.2018 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області скеровано обвинувальний акт за ч. 1 ст. 185 КК України; 27.10.2018 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду скеровано обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України; 31.05.2019 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України; 10.06.2019 Немирівською місцевою прокуратурою Вінницької області до Гайсинського районного суду Вінницької області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України; 30.08.2019 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України; 19.09.2019 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області скеровано обвинувальний акт за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України; 30.10.2019 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України; 23.06.2020 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України; 30.06.2020 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України; 12.08.2020 Вінницькою місцевою прокуратурою Вінницької області до Вінницького міського суду Вінницької області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України; якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СВ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 , попередньо вчинивши 17.08.2019 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 185 КК України (обвинувальний акт за цим обвинуваченням передано до суду), 07.09.2019, в період часу з 16.20 до 17.10 год., перебуваючи в приміщенні магазину «ЄВА-2101» Товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ», що розташований за адресою:

м. Вінниця, вул. Грушевського, 66, маючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, підійшов до стелажів з освіжувачами для повітря. Після цього ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, повторно, таємно, з метою власного незаконного збагачення, з корисливих спонукань, розуміючи протиправність своїх дій та суспільно небезпечних наслідків, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, взяв з торгівельних полиць освіжувач «AIR WICK Life Scents», освіжувач «AIR WICK Pure», засіб для просочення водовідштовхуючий марки «Salamander» та заховав ці товари до кишені своєї сумочки, яка була одягнута через плече.

Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення майна, ОСОБА_5 підійшов до стелажів із засобами по догляду за взуттям, де, умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, таємно взяв з торгових стелажів і поклав до кошика піну-очищувач «Silver» та освіжувач повітря «SKY Fresh». Після цього ОСОБА_5 , проходячи між рядами торгівельної зали, взявши до рук з кошика вищевказані товари, з метою приховання майна помістив їх за пояс штанів, в які був одягнений.

Після цього, ОСОБА_5 , для відвернення уваги від його протиправних дій персоналу магазину, зробив вигляд, що має намір розрахуватися за товар, який тримав в кошику, однак, залишивши його на касі, з викраденими засобами гігієни під своїм одягом та в сумочці, залишив приміщення магазину «ЄВА», та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, довівши свій злочинний умисел до кінця.

Згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 319-325/20-21 від 24.01.2020 ринкова вартість одного флакона освіжувача повітря «AIR WICK Life Scents», станом на момент вчинення кримінального правопорушення 07.09.2019, складала 87,80 грн; ринкова вартість одного флакона освіжувача повітря «AIR WICK Pure», станом на момент вчинення кримінального правопорушення 07.09.2019, складала 80,50 грн; ринкова вартість одного флакона засобу для просочення водовідштовхуючий марки «Salamander», станом на момент вчинення кримінального правопорушення 07.09.2019, складала 86,00 грн; ринкова вартість одного флакона піни-очищувача «Silver», станом на момент вчинення кримінального правопорушення 07.09.2019, складала 75,95 грн; ринкова вартість одного флакона освіжувача повітря «SKY Fresh», станом на момент вчинення кримінального правопорушення 07.09.2019, складала 18,90 грн.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 завдав ТОВ «РУШ» матеріальну шкоду на загальну суму 349, 15 грн.
У вказаному кримінальному провадженні існують ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, тому, слідчий вважає, що підозрюваному ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, які визначені ст. 177 КПК України, а саме в даному випадку: переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин; незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання.

Прокурор клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин; незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому необхідно застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти клопотання

Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання слідчого та матеріали кримінального провадження, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно, до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
2. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Прокурор в судовому засіданні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою посилаючись, крім іншого, на наявність ризиків, передбачених ст.. 177 КПК України, зокрема зазначає, що ОСОБА_5 , тимчасово не працюючий, без постійного джерела прибутку, відсутності стійких соціальних зв`язків,підозрюється у вчинені нетяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає максимальне покарання у виді позбавлення волі до п`яти років, раніше притягувався та на даний час притягується до кримінальної відповідальності за злочини проти власності та на даний час перебуває під іспитовим строком, на шлях виправлення не став, що свідчить про антисоціальну поведінку підозрюваного та наміри вчиняти злочини в майбутньому, що підтверджується характером кримінального правопорушення. За таких обставин ОСОБА_5 тимчасово не працюючий, без постійного джерела прибутку, відсутності стійких соціальних зв`язків, будучи особою раніше неодноразово судимою та схильною до вчинення кримінальних правопорушень, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може вчиняти нові кримінальні правопорушення, беручи до уваги відсутність постійного місця роботи; переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки будучи під час іспитового строку може уникати безальтернативного покарання у виді позбавлення волі до п`яти років; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, маючи їх анкетні данні отримані з наданими йому матеріалами кримінального провадження, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Відповідно до положень статті 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу обов`язково повинно містити посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Тобто, одних припущень слідчого та прокурора щодо наявності певних ризиків недостатньо для винесення слідчим суддею, судом рішення про обрання запобіжного заходу, кожен конкретний ризик має бути доведений та обґрунтований доказами його існування, з наданням копій матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.
Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ "Александер Макаров проти Росії" національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами.
Суд, в свою чергу повинен ретельно дослідити наявні докази вказаних ризиків, проаналізувати, дати належну оцінку в кожній конкретній справі. Це узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі «Кобець проти України» зазначив, що «Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (також рішення у справі «Авшар проти Туреччини». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Суд у рішенні по справі "Белчев проти Болгарії" наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.
Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх вищевказаних обставин.
Згідно Постанови N 14 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 19.12.2014 р. «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи.
ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Зокрема, доказами на обґрунтування ризику можуть бути:
- фактичне переховування від органів досудового розслідування та/або суду;
- показання свідків про намір особи переховуватись, придбання квитків, зміна місця проживання підтверджені документально, відомості про відсутність постійного місця проживання, тощо;
- фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально;
- незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально;
- документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку;
- інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи;
- перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально;
- необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю;
- вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується;
- документами, довідками про те, що особа вже притягалась до кримінальної відповідальності, була засуджена, має не зняту чи не погашену судимість, схильна до протиправної поведінки, притягалась до адміністративної відповідальності, інформація про те, що не будучи раніше судимою, особа вчинила декілька злочинів, інформація про зловживання наркотичними засобами чи алкоголем.
Крім того, при розгляді клопотання суд має ретельно перевіряти дані про особу, щодо якої продовжується строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою (вік, здоров`я, сімейний стан, соціальна занятість особи, вид діяльності, місце проживання п. п. 3-10 ч. 1 ст. 178 КПК). Стан здоров`я підозрюваного (обвинуваченого) може вказувати на меншу вірогідність того, що він може ухилятися від слідства і суду, перешкоджати встановленню істини у справі. При обранні запобіжного заходу у виді взяття під варту необхідно переконатися, що його застосування не призведе до погіршення стану здоров`я особи.
Так, в судовому засіданні було встановлено, що обставини на які посилається слідчий та прокурор в обгрунтування вимог уклопотання не відповідають дійсності, зокрема встановлено, що ОСОБА_5 не переховувався від органів досудового розслідування, а незмін прибути в судове засідання з розгляду клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу з об`єктивних причин повязаних з неналежним повідомлення останнбого про час та місце розгялду клопотання. Крім того, слідчим суддею встановлено, що відносно ОСОБА_5 в іншому кримінальному провдженні обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту, який він жодного разу не порушував.
Враховуючи наведене, на думку слідчого судді, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та необґрунтованість клопотання не може бути підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу, а тому вважає, що прокурором та слідчим не доведено наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Таким чином, оскільки прокурором та слідчим в судовому засіданні під час розгляду клопотання не доведено наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, зокрема наявності ризиків, передбачених ст.. 177 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

На підставінаведеного, керуючисьст.ст. 176, 177, 178, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задволенні клопотання слідчого СВ Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя