УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про обрання запобіжного заходу
Справа № 712/12710/20
Провадження № 1-кс/712/6469/20

17 грудня 2020 року м. Черкаси
Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0004128, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.12.2020 року клопотання слідчого Черкаського відділу поліції ГУНП Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Черкаси, Черкаської області, не одруженого, зі слів маючого на утриманні неповнолітню дитину, офіційно не працюючого, зареєстрованого та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного за ч. 3 ст. 185 КК України -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 ,
Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 15 грудня 2020 року до Черкаського відділу поліції звернулась з заявою гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 за фактом таємного викрадення належного їй майна, вартість котрого становить близько 10000 грн., шляхом проникнення до підсобного приміщення (комори) № 3, що знаходилось на 11 поверсі будинку за її місцем проживання, а саме - електро-самокату, чорного кольору, марки RevoltR, модель RVOLR 3675 та валізу, червоного кольору з жіночим одягом.
Відомості по вказаному факту внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004128 від 15 грудня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В ході досудового розслідування було встановлено, що до скоєння вказаного кримінального правопорушення причетні мешканці м. Черкаси: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , про що вказаний правопорушник вказує у своїх поясненнях, а також ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 .
Вказані громадяни 16.12.2020 були затримані в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
16.12.2020 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про те, що він підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, за попередньою змовою групою осіб, з проникненням у приміщенні тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого 3 ст. 185 КК України;
Причетність ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до скоєння вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.
Метою застосування до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, спробам з його боку переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого, свідка та інших учасників у кримінальному провадженні, покази яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчиняти нові кримінальні правопорушення.
Наявність ризиків орган досудового розслідування обґрунтовує тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який відповідно до ч. 3 ст. 185, КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, підозрюваний, який на цей час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення майнового корисливого злочину матиме можливість безперешкодно застосувати вплив, фізичне насильство чи погрозу його застосувати на інших учасників (потерпілу, свідків) які надали викривальні показання у кримінальному провадженні з метою схилення їх до зміни показів в суді, переслідуючи при цьому мету уникнення від відповідальності.
Підозрюваний ОСОБА_6 , будучи раніше неодноразово судимим за злочини проти власності, підорюється у новому тяжкому злочині, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, що свідчить про ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень. Крім того, в ОСОБА_6 відсутні будь-які офіційні джерела доходів при застосуванні інших запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, правопорушник не має стабільних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, а також, керуючись корисливим мотивом, не маючи постійного джерела доходу, веде злочинний спосіб життя, може вчиняти нові корисливі злочини. Також, беручи до уваги, що ОСОБА_6 загрожує реальна міра покарання, наявний ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
Таким чином запобігти цим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним процесуальним обов`язків можна лише обравши ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, не зможуть запобігти вказаним ризикам.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили задоволити.
Захисник по суті заявленого клопотання заперечував та просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.
Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом огляду місця події від 15.12.2020; протоколами огляду предметів; постановами про визнання та приєднання речових доказів до матеріалів кримінального провадження; даними протоколу обшуку за місцем проживання ОСОБА_9 в ході якого виявлено викрадене майно; протоколом огляду предметів від 16.12.2020.
При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, офіційних джерел доходів немає, після вчинення інкримінованого йому діяння зник з місця події, тобто вчинив дії, які мають ознаки ухилення від відповідальності, отже з метою уникнення від кримінальної відповідальності може ухилитись від слідства та суду та вчиняти інші злочини. Щодо наявності інших ризиків підтвердження суду не надано.
Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.
Заслухавши учасників судового розгляду, оцінивши в сукупності обставини відповідно до ст. ст.177, 178 КПК: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим у тяжкому злочині проти власності, особу підозрюваного, який раніше судимий за злочини проти вланості, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки менш суворий запобіжний захід на даному етапі не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки навіть при наявності соціальних зв`язків ступень значущості таких ризиків є особливо значною на ранній стадії досудового розслідування, коли існує нагальна потреба у відшуканні та забезпеченні збереження доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.
Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості.
Суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у виконанні завдань, які передбачені ст.2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2020 року становить 2102 (дві тисячі сто дві) гривні.
При обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави вважається за доцільне, з урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, визначити підозрюваному заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 грн. Саме такий розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом запобігання порушенню процесуальних обов`язків підозрюваним. При цьому, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, що узгоджується з роз`ясненнями викладеними у листі ВССУ 04.04.2013 № 511-550/0/4-13, а саме: «Слідчому судді необхідно враховувати майновий стан підозрюваного, обвинуваченого та не допускати встановлення такого розміру застави як альтернативи триманню під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.»
З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.
Керуючись вимогами ст. ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто по 13 лютого 2021 року включно із можливістю внесення застави в розмірі двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42040 грн.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 строком на 2 місяці процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з іншим підозрюваним, потерпілою, свідками, експертами;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.
Слідчий суддя: ОСОБА_1
Дата виготовлення повного тексту ухвали 17 грудня 2020 року.