Провадження № 1-кс/643/4006/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 вересня 2020 року, м. Харків.

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду клопотання старшого інспектора СД Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000858 від 11.09.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Московським ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000858 від 11.09.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що в ході огляду місця події, проведеного 10.09.2020 в період часу з 18:15 по 18:40 за адресою: м. Харків вул. Горівська, 22, у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено полімерний пакет, у якому знаходилась порошкоподібна речовина. Вказаний пакет поміщено у паперовий конверт та скріплено підписами слідчого і понятих. Як пояснив гр. ОСОБА_4 вилучена в нього речовина є наркотичним засобом «сіль», яку він придбав та зберігав для власного вживання без мети збуту.

Зазначений вище предмет буде використаний у кримінальному проваджені в якості речового доказу, тому з метою позбавлення можливості його знищення або переховування, а також для проведення судової експертизи інспектор просив клопотання задовольнити.

Прокурор просив суд поновити пропущений процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, оскільки вказаний строк був пропущений з поважних причин, а саме через те, що інспектор був задіяний у невідкладних заходах, пов`язаних з профілактикою боротьби з коронавірусом.

Інспектор та прокурор у судове засідання не з`явилися, подали заяви, у яких просили проводити судове засідання без їхньої участі, клопотання підтримали.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали вважає за необхідне поновити слідчому строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, оскільки вважає причини його пропуску поважними, а клопотання про арешт майна вважає обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1, ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З наданих матеріалів убачається, що існують достатні підстави вважати, що вилучене у ході огляду місця події майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є предметом злочину, а також предметом, вилученим з обігу.

З огляду на викладене, накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених у абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 10.09.2020 в період часу з 18:15 по 18:40 за адресою: АДРЕСА_1 , у гр. ОСОБА_4 , а саме на полімерний пакет, в якому знаходиться порошкоподібна речовина, яку поміщено у паперовий конверт та скріплено підписам слідчого та понятих і печаткою.

Встановити порядок та місце зберігання вищезазначеного майна відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 та інструкції «Про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного суду України, Державної судової адміністрації України № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1