Справа № 588/1610/20
провадження № 1-кс/588/351/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2020 року м. Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Тростянці клопотання заступника начальника СВ Тростянецького відділення поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000250 від 16.10.2020, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Лугини, Житомирської області, громадянина України, одружений, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України,

за участю учасників судового засідання:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

У С Т А Н О В И В:

Заступник начальника СВ Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 19.10.2020 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з начальником Тростянецького відділу Охтирської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , в якому просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Клопотання слідчим мотивовано тим, що ОСОБА_6 підозрюється в тому, що 16.10.2020 у період з 18 години 00 хвилин до 18 години 58 хвилин, перебуваючи в приміщенні будинку домогосподарства по АДРЕСА_2 , де він фактично проживає, в ході сварки, ОСОБА_6 за версією сторони обвинувачення взяв у кімнаті кухні ніж, яким у жилій кімнаті вказаного будинку завдав одного удару ножем своїй дружині ОСОБА_8 в область черева, яку було доставлено до лікарні з діагнозом колюча проникаюча рана черевної стінки.

За цим фактом 16.10.2020 Слідчим відділенням Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУ НП в Сумській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000250, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий мотивує тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, не має достатньо міцних соціальних зв`язків. За місцем реєстрації у Житомирській області підозрюваний не проживає, а фактично проживає в будинку належного тещі громадянці ОСОБА_9 , яка є свідком та в якому також проживає потерпіла ОСОБА_8 , на яких він може впливати, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або переховуватись від органів досудового розслідування, суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Указані факти на думку слідчого дають достатні підстави вважати, що на цій стадії досудового розслідування більш м`який запобіжний захід, з урахуванням відомостей про особу ОСОБА_6 не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та не буде запобігати ризикам, визначеним у частині 1 статті 177 КПК України.

Прокурор, що здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 у судовому засіданні клопотання слідчого підтримала, в обґрунтування застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу посилалась на те, що з часу затримання підозрюваного проведено лише первинні слідчі дії, правова кваліфікація діяння неостаточна, перевіряється версія замаху на вбивство, що можливо лише після отримання результатів судово-медичних експертиз та повного установлення всіх обставин події. Слідчому необхідно ще буде провести додаткові допити свідків та потерпілої, а також слідчі експерименти за їх участі з метою перевірки правдивості показань підозрюваного. На думку прокурора не може бути застосований домашній арешт за місцем проживання потерпілої, свідка ОСОБА_9 та двох неповнолітніх дітей, оскільки кримінальне правопорушення, пов`язане із домашнім насильством, що з показань потерпілої та підозрюваного з боку ОСОБА_6 , мало місце і до цієї події.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні проти запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив, просив застосувати до нього домашній арешт у нічний період доби, що мотивував тим, що у такому разі зможе працювати, надати матеріальну допомогу потерпілій для її лікування, а також утримувати дитину.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечив проти клопотання слідчого, просив застосувати до підозрюваного більш м`який вид запобіжного заходу, такий як особисте зобов`язання або нічний домашній арешт. Захисник в обґрунтування заперечень посилався на те, що ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки та постійне місце роботи слюсарем у підприємця, де працює протягом останніх шести років. Обрання такого запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 , як тримання під вартою унеможливить надання матеріальної допомоги потерпілій особі його дружині ОСОБА_10 , заробітна плата ОСОБА_6 є основним джерелом доходу у їхній родині. ОСОБА_9 , яка є тещою ОСОБА_6 та є власником домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 не заперечує щодо проживання підозрюваного ОСОБА_6 за вказаною адресою.
Заслухавши доводи прокурора на підтримку клопотання, пояснення підозрюваного, думку його захисника, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з таких мотивів.
Згідно з частиною 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За змістом пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З матеріалів доданих до клопотання слідчого установлено, що відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань Тростянецьким відділенням поліції Охтирського відділу поліції ГУ НП в Сумській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000250, зареєстроване 16.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, внесене за повідомленням про те, що 16.10.2020 року близько 18 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 , за місцем мешкання в приміщенні будинку в ході сварки, ОСОБА_6 , завдав одного удару ножем в область черева свої дружині, ОСОБА_8 , яку доставлено до лікарні (а. с.5).

ОСОБА_6 був затриманий 16 жовтня 2020 року о 20 годині 45 хвилин на підставі статті 208 КПК України, а 17.10.2020 йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, яку він отримав особисто під підпис (а.с.15-16, 23).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення на цьому етапі досудового розслідування підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 17.10.2020 (а.с.9), протоколом затримання особи у вчиненні злочину (а.с.10-11), протокол огляду місця події (а.с.13-17), протоколом допиту потерпілого (а.с.19), довідкою лікаря ОСОБА_11 від 17.10.2020 про те, що ОСОБА_8 перебуває у палаті інтенсивної терапії анестезіологічного відділення у післяопераційному періоді з діагнозом: торакоабдомінальне поранення зліва з пошкодженням міжреберних артерій, діафрагми, шлунку, лівої долі печінки, відкритий гемопневмоторокс, травматичний шок (а.с.20), протоколом допиту свідка ОСОБА_9 (а.с.21-22), протоколом допиту підозрюваного та протоколом слідчого експерименту за його участі (а.с.26-27).
Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких обставин, вважаю, що додані до клопотання слідчим докази дають підстави для розумної підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому подальше розслідування є виправданим.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до статті 178 КПК України враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке передбачено санкцією частини 1 статті 121 КК України у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, що відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 КПК України може бути підставою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Оцінюючи наявність ризиків, визначених статтею 177 КПК України слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 є чоловіком віком 39 років, раніше не судимий, має задовільний стан здоров`я, одружений з потерпілою ОСОБА_8 , має неповнолітню дитину доньку ОСОБА_12 , 2014 року народження. За місцем реєстрації, за адресою: АДРЕСА_1 не проживає, а фактично проживає в будинку за адресою: АДРЕСА_2 , в якому відбулась подія, яка є предметом цього кримінального провадження, і в якому також мешкає свідок ОСОБА_9 та потерпіла ОСОБА_8 .

Оскільки кримінальне провадження триває лише 4 дні, підозрюваний був затриманий негайно після вчинення дій, які стали підставою для пред`явлення йому 16.10.2020 підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, об`єктивно всі слідчі дії у кримінальному провадженні не проведені, експертні дослідження не завершені, остаточна правова кваліфікація діяння не визначена, на що посилалась прокурор, а тому слідчий суддя вважає, що на цьому початковому етапі досудового розслідування ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також він також може незаконно впливати на потерпілу та свідка ОСОБА_9 , які є членами його родини.

Ураховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, наявність житла та родинних зв`язків за межами Сумської області, на думку слідчого судді можуть свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Посилання захисника про відсутність у підозрюваного намірів переховуватись з огляду на його попередню поведінку та участь підозрюваного у слідчих діях не вказує на відсутність ризику ухилення від органів досудового розслідування, через те, що такий ризик був нівельований затриманням ОСОБА_6 одразу після події кримінального правопорушення.

Отже, прокурором доведено наявність ризиків, передбачених 1-3 частини першої статті 177 КПК України.

Оцінюючи доводи сторони захисту та розглядаючи можливість застосування альтернативного більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного слідчий суддя зазначає таке.

Домашній арешт згідно із статтею 181 КПК України полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Запобіжний захід відповідно до частини 2 статті 131 КПК України є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні надати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Підозрюваний визнав, що іншого житла на території м.Тростянець, ніж за адресою: АДРЕСА_2 , в якому проживає потерпіла, у нього немає, і доказів зворотнього стороною захисту не надано.

Аналіз зібраних доказів та пояснень, вказує на те, що інкриміноване ОСОБА_6 тяжке кримінальне правопорушення, має ознаки домашнього насильства.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» діяльність, спрямована на запобігання та протидію домашньому насильству, ґрунтується на таких засадах: гарантування постраждалим особам безпеки та належна увага до кожного факту домашнього насильства під час здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству. Постраждала особа має право на дієвий, ефективний та невідкладний захист в усіх випадках домашнього насильства, недопущення повторних випадків домашнього насильства (стаття 21 указаного Закону).

З урахуванням викладеного, вважаю, що оскільки стороною захисту не надано доказів наявності у ОСОБА_6 іншого житла, у тому числі орендованого, в якому останній міг би перебувати під домашнім арештом, а залишення його під домашнім арештом у житлі, в якому проживає постраждала особа очевидно не забезпечуватиме її безпеку та дієвий захист, та не зможе запобігти ризику впливу на неї та свідка ОСОБА_9 , а тому підстави для застосування домашнього арешту до підозрюваного відсутні.

Отже, вважаю, що прокурором доведено обставини, передбачені частиною першою статті 194 КПК України, а тому з метою забезпечення виконання ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, виконання процесуальних рішень, вважаю, що є підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк у межах строків досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Ураховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства, з огляду на вимоги частини 4 статті 183 КПК України розмір застави не визначається.

Керуючись статями 177, 182, 183, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання заступника начальника СВ Тростянецького відділення поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Сумський слідчий ізолятор» строком до 13 грудня 2020 року включно.
Строк тримання під вартою обчислювати з дня затримання, тобто з 20 год. 45 хв. 16 жовтня 2020 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1