Справа № 206/2878/18
Провадження № 1-кп/175/129/18
Ухвала

Іменем України

01 жовтня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,
обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001465 відносно

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.4 ст.187, ст.348 КК України,

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у м. Алчевськ Луганської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України,

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився у с. Селезнівка Перевальського району Луганської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.4 ст.187, ст.348, ч.3 ст.185 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви у зв`язку з хворобою прокурора ОСОБА_12 , прокурор ОСОБА_5 заявив письмове клопотання про продовження ОСОБА_13 і ОСОБА_14 строку тримання під вартою на 60 діб. Клопотання, з посиланням на ст.ст.1, 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику ЄСПЛ, обґрунтовує наявністю ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України. Вважає, що альтернативні види запобіжних заходів не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку кожного з обвинувачених, які можуть переховуватися від суду з метою уникнення кримінального покарання.
Захисники ОСОБА_6 і ОСОБА_8 просили змінити ОСОБА_14 і ОСОБА_13 запобіжний захід на альтернативний, і зазначили, що клопотання прокурора не містить доказів наявності вказаного у ньому ризику, тоді як їх підзахисні мають постійні місця проживання та не збираються переховуватися від суду.

Обвинувачений ОСОБА_15 покладався на розсуд суду, а обвинувачений ОСОБА_16 звернув увагу, що усі розумні строки розгляду справи та його тримання під вартою сплинули, з урахуванням чого й просив вирішити клопотання прокурора.
Захисник ОСОБА_7 і обвинувачений ОСОБА_17 покладалися на розсуд суду.

Обсудивши заявлені клопотання у нарадчій кімнаті, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Частиною 3 цієї статті передбачено, що до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що при вирішенні питання дії запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені судом за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого. Крім того, встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання у сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, в якій вона зазнає судове переслідування… особистості обвинуваченого, його моральними переконаннями.

Під час судового провадження обвинуваченим ОСОБА_13 та ОСОБА_14 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжувалася, останній раз строком до 23 жовтня 2020 року.

З урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку (щорічні відпустки членів колегії, в період яких спливає дія продовженого строку тримання під вартою), беручи до уваги, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України,про який зазначено у попередніх ухвалах суду і клопотанні прокурора, не змінився, продовжує існувати та є реальним, клопотання прокурора є обґрунтованим.
Цей ризик і обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_13 та ОСОБА_14 умисних злочинів, віднесених ст.12 КК України до особливо тяжких, є достатніми для продовження дії зазначеного запобіжного заходу ще на 60 днів і не дозволяють застосувати до кожного з обвинувачених альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.

У зв`язку з цим клопотання захисників про зміну ОСОБА_13 та ОСОБА_14 запобіжного заходу на більш м`який не підлягає задоволенню, а наведені доводи на обґрунтування клопотань суд залишає поза увагою.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.30 години 12 листопада 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_9 і ОСОБА_10 - задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_9 і ОСОБА_10 у вигляді тримання під вартою строком до 23 жовтня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 29 листопада 2020 року.

Клопотання захисників ОСОБА_6 і ОСОБА_8 про зміну ОСОБА_9 і ОСОБА_10 запобіжного заходу на альтернативний залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору, захисникам і обвинуваченим ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3