печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , процесуального керівника у кримінальному провадженні ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням прокурора військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_8 про відсторонення від посади підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000022 від 02 липня 2020 року ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:
09.09.2020 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_8 про відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від займаної посади заступника начальника Київського військового ліцею імені Івана Богуна.

Клопотання обґрунтовано тим, що вчиненню кримінального правопорушення сприяло перебування ОСОБА_3 на посаді заступника начальника Ліцею та виконання повноважень заступника голови приймальної комісії. Прокурор у клопотанні зазначає, що, перебуваючи на вищевказаній посаді, ОСОБА_3 матиме можливість впливати на свідків у справі, у тому числі на ще недопитаних працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо обставин кримінального правопорушення і протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, матиме доступ до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 та зможе впливати на хід досудового розслідування, матиме можливість знищити, сховати або спотворити будь-які з речей, документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може вчинити інші аналогічні правопорушення, оскільки вчиненню вищевказаного кримінального правопорушення сприяло саме обіймання ним посади заступника начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином, на думку органу досудового розслідування, є достатні підстави вважати, що для запобігання вчиненню іншого кримінального правопорушення, запобігання протиправній поведінці підозрюваного ОСОБА_3 необхідно відсторонити його від займаної посади на строк досудового і судового слідства, з метою подальшого уникнення перешкоджанню проведення повного судового розгляду кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_7 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та підозрюваний ОСОБА_3 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання, оскільки прокурором не доведені підстави для відсторонення від посади.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000022 від 02.07.2020 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється військовою прокуратурою Київського гарнізону..

Згідно змісту клопотання ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочину за наступних обставин.

Наказом директора Департаменту кадрової політики Міністерства оборони України від 10.10.2019 № 274 ОСОБА_3 призначено заступником начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до п. 5 наказу начальника Ліцею від 22.05.2020 № 15-Н створено приймальну комісію для проведення конкурсних випробувань у 2020 році у складі, серед інших, заступника начальника Ліцею ОСОБА_3 , як заступника голови приймальної комісії.

Зі змісту клопотання слідує, що 30.06.2020, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_9 перебуваючи у службовому кабінеті ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , звернулася до останнього з проханням допомогти зі вступом ОСОБА_10 до Ліцею, який усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи з корисливих мотивів, перебуваючи у цьому ж місці та у цей же час, оголосив ОСОБА_9 прохання надання йому неправомірної вигоди в сумі 5000 доларів США (згідно курсу НБУ становить 133 450 гривень) за прийняття приймальною комісією рішення про зарахування ОСОБА_10 до Ліцею.

Цього ж дня, ОСОБА_9 звернулася до правоохоронних органів із заявою про вчинення ОСОБА_3 злочину та розпочала діяти під контролем.

Прокурор у клопотанні зазначає, що 09.07.2020, близько 11 год. 00 хв., ОСОБА_3 , перебуваючи у своєму службовому кабінеті за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 25, під час чергової зустрічі з ОСОБА_9 оголосив про зменшення розміру неправомірної вигоди до 2500 доларів США (згідно курсу НБУ становить 67 375 гривень) та запевнив останню про особисту допомогу в успішній здачі іспитів ОСОБА_10 , його низький рівень знань, у наслідок чого ним було вжито заходів для завищення оцінок вступних випробувань останнього до рівня, необхідного для зарахування до Ліцею.

У клопотанні зазначається, що 13.07.2020, приблизно о 16 год. 40 хв., ОСОБА_3 , будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, обіймаючи посаду заступника начальника Ліцею, виконуючи повноваження заступника голови приймальної комісії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи з корисливих мотивів, у порушення ст. ст. 11, 12, 13, 15 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, ст.ст. 3, 22 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 68 Конституції України перебуваючи у своєму службовому кабінеті за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 25, одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду в сумі 2500 доларів США (згідно курсу НБУ становить 67 375 гривень) за прийняття приймальною комісією рішення про зарахування ОСОБА_10 до Ліцею.

13.07.2020, о 16 год. 50 хв., ОСОБА_3 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.

14.07.2020, ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Органом досудового розслідування кваліфіковано дії підозрюваного ОСОБА_3 за ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: у одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою, в інтересах третіх осіб будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є відсторонення від посади.

Згідно з ч. 1 ст. 154 КПК України, відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.

Так, згідно ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 3 ст. 368 КК України є тяжким.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення. На час вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення він був та є службовою особою.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_3 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_3 підозри у вчиненні інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування. А тому не погоджується із запереченнями сторони захисту в цій частині.

Відповідно до ч.3 ст.22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення, відповідних ризиків процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - сторону обвинувачення. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Вирішуючи питання існування зазначених у клопотанні прокурором ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя,оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що ризик того, що ОСОБА_3 може знищити, сховати або спотворити будь-які з речей, документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (рішення у справі «Бекчієв проти Молдови» від 04.10.2005 р.). А після збору доказів, дана обставина перестає бути переконливою (рішення у справі «Штейн (Штайн) проти Російської Федерації» від 18.06.2009 р., § 108).

Щодо наявності ризику незаконного впливу на свідків у справі, у тому числі на ще недопитаних працівників Київського військового ліцею імені Івана Богуна, щодо обставин кримінального правопорушення, слід зазначити, що відповідно до практики ЄСПЛ - ризик тиску на свідків може бути визнано лише на початкових стадіях процесу (рішення у справі «Яжинський проти Польщі» від 04.10.2005 р., § 43), а наявність обставини, що ці свідки досі не допитані, не можна визнати підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оскільки це суперечитиме презумпції невинуватості, яка закріплена у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, Конституції України та КПК України. Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

З моменту повідомлення ОСОБА_3 про підозру та застосування щодо нього запобіжного заходу, до звернення прокурора з даним клопотанням минуло більше ніж півтора місяці, а тому доводи прокурора, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні корупційного правопорушення, у зв`язку з чим відповідно до ч. 5 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом є безпідставними та необгрунтованими, оскільки прокурором під час розгляду клопотання не доведені обставини, передбачені ч. 1 ст. 157 КПК України, та в судовому засіданні не надані.

Також, при прийнятті рішення слідчий суддя зважає на ту обставину, що відповідно до витягу з наказу №167 від 02.09.2020 ОСОБА_3 вибув до Національного військового-медичного клінічного центру «Головний військово-клінічний госпіталь» для проходження ВЛК з 03.09.2020 року, та на момент розгляду клопотання тимчасове виконання обов`язків заступника начальника ліцею покладено на іншу особу.

Крім того, відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, а тому будь-які обмеження щодо реалізації цього права, у тому числі і відсторонення особи від посади під час кримінального провадження, повинно здійснюватися виключно з підстав та у порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до пункту 3 розділу 2.4 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ від 07.02.2014 підставами для відмови в задоволенні клопотання про відсторонення підозрюваної особи від займаної посади є, здебільшого, недостатність підстав для відсторонення підозрюваної особи від займаної посади, а також недоведеність існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину такого ступеня тяжкості, за умови вчинення якого може бути здійснено відсторонення від посади, а також недоведеність того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріалами клопотання не підтверджено та прокурором в судовому засіданні не доведено наявність підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 може негативно впливати на хід досудового розслідування чи перебіг судового розгляду, незаконним способом впливати на свідків у кримінальному провадженні, та протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За встановлених обставин, слідчий суддя приходить до переконання, що органом досудового розслідування не доведено, що без відсторонення підозрюваного від займаної посади неможливо забезпечити швидке, повне та неупереджене досудове розслідування, і такі потреби досудового розслідування виправдовують обмеження гарантованого ст. 43 Конституції України права на працю підозрюваного, а тому клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 107, 158, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1