Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП м. Києва ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 00026860 від 28.09.2020р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
УСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 00026860 від 28.09.2020 року.
Клопотання обґрунтовується тим, що 28.09.2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зустрівся із неповнолітньою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В подальшому, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел , спрямований на згвалтування, тобто вчинення дій сексуального характеру, повязаного іх вагінальним проникненням в тіло іншої особи з використанням геніталій, вчинене щодо неповнолітньої особи.
Реалізуючи свій злочинний намір, в період приблизно о 13.30 год. 28 вересня 2020 року ОСОБА_4 запросив неповнолітню ОСОБА_7 до лісополоси, що розташовано за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_4 перебуваючи разом із неповнолітньою ОСОБА_7 в лісополосі, за адресою: АДРЕСА_1 , після вживання спиртних напоїв, потягнув за руки та волосся неповнолітню ОСОБА_7 , після чого роздягнув останню та наказав лягти на землю, при цьому погрожуючи їй вбивством. Далі, ОСОБА_4 з метою подолання волі неповнолітньої ОСОБА_7 , всупереч її відмови від вступу в статевий звязко, почав душити останню, після чого вступив з нею в статевий зв`язок природнім способом.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на які вказують, що останній усвідомивши невідворотність покарання, оскільки за вчинення даного кримінального правопорушення передбачено позбавлення волі може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що, в свою чергу, призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки. Крім цього, може незаконно впливати на потерпілу, законного представника ризик підвищується тим фактом, що підозрюваний знає номер телефону неповнолітньої потерпілої, що надасть можливість підозрюваному шляхом телефонних дзвінків вчиняти тиск на потерпілу, також, знає де навчається, йому відомий її уклад життя, тобто графік відвідування нею навчального закладу, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Також, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме, вживати заходи спрямовані на недопущення виявлення слідчим інших епізодів злочинних дій, вказує те, що на даний час перевіряється факт таємного викрадення електронної книги, а перебування на волі надасть можливість підозрюваному вчинити дії, спрямованні на унеможливлення фіксації злочинів, а саме знищення інформації.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 152 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до злочину особливої тяжкості, тому відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк від 7 до 12 років.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).
Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрюваний не одружений, офіційно не працює та в нього відсутні стабільні соціальні звязки, які утримують останнього від спроби втечі.
При аналізі ризику незаконного впливу на потерпілу, законного представника, слідчий суддя виходить з того, що злочин вчинено із застосуванням насильства, щодо особи з психічним відхилинням у поведінці, у зв`язку з чим, існують реальні підстави протиправного впливу на потерпілу.
З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам. Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді у вигляді тримання під вартою.
З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, суд приходить до висновку про неможливість визначення застави при обранні щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за п. 1 -2 ч. 4 ст. 183 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 00026860 від 28.09.2020р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити;
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 діб, до 26.11.2020 року включно, та помістити його до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Ухвала слідчого судді діє до 26 листопада 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1