ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/2183/20 Доповідач ОСОБА_1
№ 1-кс/953/9213/20
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
підозрюваного - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.12.2020 про продовження строку відсторонення від посади у відношенні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0001181 від 30.09.2020 за частиною 3 статті 368 КК України, провадженні № 0000661 від 13.06.2018,
в с т а н о в и л а :
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.12.2020 прокурора військової прокуратури Харківського гарнізону ОСОБА_8 про продовження строку відсторонення від посади задоволено.
Строк відсторонення підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від посади начальника відділення персоналу та строкового заступника начальника штабу військової частини НОМЕР_1 в межах строків досудового розслідування до 07.01.2021.
Не погодившись з вказаною ухвалою, захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.12.2020 про продовження строку відсторонення від посади відносно ОСОБА_6 до 07.01.2021.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що передбачені вимогами частини 1 статті 157 КПК України підстави не знайшли свого підтвердження при розгляді слідчим суддею клопотання про продовження строку відсторонення від посади ОСОБА_6 .
Так, прокурором не було доведено, що ОСОБА_6 може впливати на свідка ОСОБА_9 з огляду на те, що останнього було звільнено з лав ЗСУ та він не знаходися у його підпорядкуванні.
Наразі усі слідчі дії здійснені, свідки допитані, експертизи проведені, що виключає будь-яку можливість незаконного впливу ОСОБА_6 на хід проведення досудового розслідування та потребу у застосуванні такого заходу, як відсторонення від займаної посади.
Крім того, посилання військового прокурора у клопотанні щодо необхідності допиту військових посадових осіб в/ч НОМЕР_1 не містить відомостей яких саме осіб необхідно допитати, та яке значення їх покази мають у кримінальному провадженні.
Слідчим суддею в порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 157 КПК України не враховано наслідки відсторонення ОСОБА_6 від посади для інших осіб.
Так, слідчим суддею залишено поза увагою наявність у ОСОБА_6 на утриманні двох малолітніх дітей та батька інваліда 2 групи.
Також судом залишено поза увагою довідку про нараховану ОСОБА_6 заробітну плату, відповідно до відомостей якої заробітну плату ОСОБА_6 зменшено у чотири рази.
Разом з цим, органами досудового слідства невірно визначено кваліфікацію кримінального правопорушення за частиною 3 статті 368 КК України, в той час коли обіцянка або надання неправомірної вигоди особі, яка пропонує чи обіцяє (погоджується) за таку вигоду або за надання такої вигоди третій особі вплинути на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 369-2 КК України.
Враховуючи викладене, захисник вважав, що слідчий суддя розглянувши клопотання прокурора військової прокуратури, прийшов до необ`єктивного висновку щодо доведеності та наявності достатніх підстав, які виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи підозрюваного, які відсторонення від займаної посади начальника відділення персоналу та стройового заступника начальника штабу.
Твердження прокурора військової прокуратури щодо наявності ризиків неналежної поведінки ОСОБА_6 є непереконливими та суперечать практиці Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», відповідно до якого наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Водночас, доводи клопотання ґрунтуються лише на припущеннях та не підтверджені належними доказами, а тому не можуть бути переконливим обґрунтуванням для обмеження права особи на працю в даному випадку, гарантованого статтею 43 Конституції України.
Захисник зазначав, що ОСОБА_6 на протязі майже двох місяців, з 08.10.2020 обмежений у своїх правах та свободах, а саме на працю, та утримання своїх малолітніх дітей.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Згідно зі статтею 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до пункту 4 частини 2 цієї статті заходами забезпечення кримінального провадження є відсторонення від посади.
На підставі статті 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.
Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 157 КПК України при вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя, суд зобов`язаний врахувати такі обставини: 1) правову підставу для відсторонення від посади; 2) достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) наслідки відсторонення від посади для інших осіб.
Статтею 158 КПК України передбачено, що прокурор, а щодо члена Національного агентства з питань запобігання корупції Генеральний прокурор або його заступник, має право звернутися з клопотанням про продовження строку відсторонення від посади, яке розглядається в порядку, передбаченому статтею 156 цього Кодексу.
Слідчий суддя, суд відмовляє у продовженні строку відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе, що:1) обставини, які стали підставою для відсторонення від посади, продовжують існувати; 2) сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали.
На думку колегії суддів, слідчий суддя зазначених вимог закону дотримався в повному обсязі.
Продовжуючи строк відсторонення від посади підозрюваного ОСОБА_6 слідчий суддя вважав, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, та прокурором доведено, що обставини , що стали підставою для відсторонення ОСОБА_6 від посади, продовжують існувати, та те, що сторона обвинувачення не має можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких здійснено відсторонення від посади, іншими способами.
З таким висновком слідчого судді колегія суддів погоджується та вважає його обґрунтованим, виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що СУ ГУНП в Харківській області під процесуальним керівництвом військової прокуратури Харківського гарнізону проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001181 від 30.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України.
06.10.2020 ОСОБА_6 затриманий в порядку статті 208 КПК України.
07.10.2020 ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, тобто в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи дій з використанням наданого йому службового становища, поєднаній з вимаганням неправомірної вигоди.
На підставі наказу командувача повітряних сил Зброних Сил України № 126 від 28.03.2019 ОСОБА_6 призначено на посаду начальника відділення персоналу та стройового заступника начальника штабу військової частини НОМЕР_1 , а подальшому відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 88 від 19.04.2019 останній приступив до виконання обов`язків за посадою.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 08.10.2020 підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсторонено від посади начальника відділення персоналу та стройового заступника начальника штабу військової частини НОМЕР_1 на один місяць 28 днів, тобто з 09.10.2020 по 07.12.2020 включно.

Колегія суддів зазначає, що зазначена ухвала слідчого судді була оскаржена захисниками підозрюваного ОСОБА_6 , однак в подальшому, ухвалою Харківського апеляційного суду від 03.12.2020 апеляційне провадження було закрито у зв`язку з відмовою захисників від апеляційної скарги.

Постановою тво військового прокурора Харківського гарнізону ОСОБА_10 від 26.11.2020 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0001181 від 30.09.2020, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, до трьох місяців, тобто до 07.01.2021 включно.

Враховуючи, що саме перебуваючи на вищевказаній посаді ОСОБА_6 було вчинено кримінальне правопорушення, колегія суддів погоджується із зазначеним висновком слідчого судді, оскільки при конкретних обставинах кримінального правопорушення досягти дієвості кримінального провадження без відсторонення підозрюваного від посади неможливо.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді про продовження строку відсторонення від посади ОСОБА_6 .
Порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи, колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, -
п о с т а н о в и л а :
Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.12.2020 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді: