Справа № 991/6341/20
Провадження1-кс/991/6528/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , особи, яка звернулась із скаргою ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві, в режимі відеоконференції з Артемівським міськрайонним судом Донецької області, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службової особи підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А:

29.07.2020 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність службової особи підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання його заяви від 21.07.2020 про вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, зареєстрованої в Національному антикорупційному бюро України 21.07.2020 за № Г-11678.
Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 29.07.2020 скарга визначена на розгляд слідчій судді ОСОБА_1 .
Ухвалою від 30.07.2020 року відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд призначено на 03.08.2020 року на 10 годину 00 хвилин. В подальшому судове засідання було призначено на 13 серпня 2020 року на 13-00 год.
Скарга обґрунтована тим, що 21.07.2020 ОСОБА_3 подав заяву до підрозділу внутрішнього контролю НАБУ шляхом направлення її на офіційну електрону пошту НАБУ, в якій навів обставини про вчинення детективом НАБУ ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Відповідно до інформації, отриманої у оператора за номером спеціальної телефонної лінії НОМЕР_1 , зазначена заява була прийнята та зареєстрована 21.07.2020 у відповідних регістрах реєстрації вхідної кореспонденції за вх. № Г-11678. Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 21.07.2020 уповноваженою службовою особою НАБУ внесені не були, у зв`язку з чим допущено бездіяльність.
За таких обставин, ОСОБА_3 просить зобов`язати службову особу підрозділу детективів НАБУ, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, та в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень, невідкладно внести відомості про вчинення детективом НАБУ ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, що викладені у заяві ОСОБА_3 від 21.07.2020, зареєстрованої 21.07.2020 у відповідних регістрах реєстрації вхідної кореспонденції за вх. № Г-11678 та видати йому витяг з ЄРДР.
Особа, яка подала скаргу ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав з підстав, зазначених у скарзі, просив її задовольнити, додатково та на запитання пояснив, що 14.06.2020 він звернувся до підро НАБУ із заявою про вчинення дій начальником УПСН Бахмутської міської ради, керівниками та власниками ТОВ «Оквін-5», які спрямовані на заволодіння бюджетними коштами у сумі 14813987,45 грн., за ч.2 ст. 28, ч.5 ст. 191 та ч.2 ст.210 КК України. Однак на виконання ухвали суду про зобов`язання внесення відомостей за даною заявою, детектив ОСОБА_4 вніс відомості за ч.2 ст. 367 КК України. В таких діях детектива ОСОБА_3 вбачає склад злочину, передбачений ч.2 ст. 364 КК України. Зокрема останній вважає, що детектив ОСОБА_4 може мати зв`язки із власниками підрядника ТОВ «Оквін-5», так як є вихідцем із м.Краматорськ, може умисно змінити кваліфікацію дій повідомленого ним кримінального правопорушення на іншу з метою визначення підслідності місцевому відділу поліції, де посадові особи учасники кримінального правопорушення, користуючись своїми зв`язками вплинуть на хід розслідування. Робиться це умисно, систематично, з можливою метою отримання неправомірної вигоди ОСОБА_4 та покриванням діяльності посадових осіб та власників підрядника. Тяжкі наслідки полягають у тому, що шкода, яка заподіяна діями детектива ОСОБА_4 на сьогоднішній день зросла від 4424524,47 грн. до 14 813 967,45 грн. Також просив визнати недопустимими доказами - документи надані детективом до письмових заперечень, оскільки вони надані без належного дозволу для розголошення таємниці досудового розслідування.
Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги (а.с. 27-28, 32-33, 57) у судове засідання не з`явився. Детектив НАБУ ОСОБА_5 надав письмові заперечення, в яких зазначив, що за аналогічними заявами ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення вже зареєстровані кримінальні провадження та надав підтверджуючі докази.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідча суддя, з врахуванням думки особи, яка звернулась із скаргою, вважає за можливе розглядати скаргу у відсутність представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши особу, яка подала скаргу, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідча суддя дійшла такого висновку.
За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Під час розгляду скарги встановлено, що 21.07.2020 заявник ОСОБА_3 надіслав на офіційну електрону пошту НАБУ заяву, адресовану підрозділу внутрішнього контролю НАБУ, про вчинення детективом НАБУ ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
У вказаній заяві від 21.07.2020 заявник ОСОБА_3 наводить факти про можливі протиправні дії детектива НАБУ, які, на його думку, кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, що виразились в тому, що детектив НАБУ ОСОБА_4 на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.07.2020 (справа № 991/5172/20, провадження № 1-кс/991/5326/20) та на підставі заяви ОСОБА_3 від 14.06.2020, вніс до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 367 КК України, хоча в заяві ОСОБА_3 від 14.06.2020 викладені обставини про вчинення начальником Управління праці та соціального захисту населення Бахмутської міської ради і керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Оквін-5» кримінальних правопорушень за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 191 та ч.2 ст. 210 КК України. За таких обставин, заявник ОСОБА_3 вважає, що такі дії детектива НАБУ ОСОБА_4 свідчать про вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, тобто за фактами зловживання своїм службовим становищем, в умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самого себе, що спричинили тяжкі наслідки.
Частиною 1 статті 306 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
Питання предметної підсудності Вищого антикорупційного суду врегульоване нормами ст. 33-1 КПК України. До підсудності Вищого антикорупційного суду, згідно з частиною першою статті 33-1 КПК України віднесені кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.
Слідча суддя вважає, що скарга підсудна Вищому антикорупційному суду, оскільки у заяві ОСОБА_3 від 21.07.2020 про вчинення кримінального правопорушення повідомляється про вчинення можливого корупційного кримінального правопорушення детективом НАБУ, передбаченого ст. 364 КК України, який згідно статті 33-1 КПК України належить до переліку корупційних кримінальних правопорушень, і щодо нього наявна одна з обов`язкових умов, яка вказана в пункті 2 частини п`ятої статті 216 КПК України, розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, який заявник оцінив у сумі 14 813 967,45 гривень, що в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення кримінального правопорушення, і вчинено службовою особою правоохоронного органу.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповідно, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після подання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Визначений ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності всіх ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви чи повідомлення, в яких заявником порушено перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, тобто ініційовано здійснення дій, визначених КПК України.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро» Національне бюро здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також проводить досудове розслідування інших кримінальних правопорушень у випадках, визначених законом.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 38 КПК України визначено, що органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України. Досудове розслідування у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених законом до підслідності Національного бюро, проводять старші детективи та детективи Національного бюро (ч. 1 ст. 10 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро»). Частина 5 ст. 216 КПК України визначає, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених, в тому числі, ст. 364 Кримінального кодексу України.
Відомості, викладені у заяві ОСОБА_3 від 21.07.2020 містять об`єктивні дані, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.
Однак, як свідчать матеріали скарги, станом на день її подання уповноваженою особою не внесені відомості до ЄРДР у строк, передбачений ч. 1 ст. 214 КПК України.
Слідча суддя, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на її розгляд заявником, перевіривши долучені до неї матеріали, дійшла висновку про наявність у заяві про вчинене кримінальне правопорушення від 21.07.2020 відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, які мають стати предметом перевірки у кримінально-процесуальному порядку.
Згідно зі ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, слідча суддя дійшла висновку про задоволення скарги ОСОБА_3 в частині зобов`язання службової особи Національного антикорупційного бюро України внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення на підставі його заяви про кримінальне правопорушення від 21.07.2020.
Разом з тим, не підлягає задоволенню вимога заявника щодо зобов`язання надати витяг з ЄРДР, адже така вимога відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України є обов`язковою для виконання після внесення відомостей до ЄРДР і є похідною після прийняття відповідного процесуального рішення. Отже, сам факт внесення відомостей до ЄРДР слідчим чи прокурором вже зобов`язує надати витяг з ЄРДР заявнику.
Доводи ОСОБА_3 про те, що надані детективом до письмових заперечень документи є недопустимими доказами через відсутність дозволу для розголошення таємниці досудового розслідування слідча суддя відхиляє оскільки, що вони не ґрунтуються на вимогах закону.
Керуючись статтями 214, 303, 304, 306, 307, 309, 372, 395 КПК України, слідча суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службової особи підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважену службову особу Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 21 липня 2020 року про вчинення кримінального правопорушення, зареєстрованої в Національному антикорупційному бюро України 21.07.2020 за № Г-11678.
В задоволенні інших вимог скарги відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1