Провадження №1-кс/369/2806/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2020 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000269 від 17.11.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
У провадженні СД Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000269 від 17.11.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.11.2020 в період часу близько 12 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , було зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при якому знаходились пігулки схожими на димедрол та сенату метадону (ЖЄО 5515 від 17.11.20).

17.11.2020 року о 12 год. 33 хв. в порядку ст. 298-2 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході обшуку ОСОБА_5 , який проводився в період часу 13:11 по 13:21 17.11.2020 було вилучено: 4 таблетки в упаковці з маркувальними позначками «Метадон», 4 таблетки оранжевого кольору в упаковці з маркувальними позначками «Соннат», 8 таблеток в упаковці з маркувальними позначками «Димелрол- Дарниця».

Вказані речі у відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають критеріям, зазначеним у вказаній статті та необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, 2. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000269 від 17.11.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на 4 таблетки в упаковці з маркувальними позначками «Метадон», 4 таблетки оранжевого кольору в упаковці з маркувальними позначками «Соннат», 8 таблеток в упаковці з маркувальними позначками «Димелрол- Дарниця», які було вилучено в ході проведення обшуку у порядку ст. 298-2 КПК України у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував за адресою: АДРЕСА_1

Ухвала може бути оскаржена до Київського Апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1