печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУ СБ України в м. Києві та Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється за ч.1 ст.258-3 КК України у кримінальному провадженні № 10000153 від 23.08.2020, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчим управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000153, від 23.08.2020, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.

Старший слідчий слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області старший лейтенант ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим із прокурором, про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавляння волі до 15 років, а аналіз матеріалів кримінального провадження та фактичних обставин справи беззаперечно свідчить про те, що, усвідомлюючи невідворотність покарання, він може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення істини у справі, незаконно впливати свідків в кримінальному провадженні або переховуватися від правосуддя, вчинити інше кримінальне правопорушення, а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недоцільним.

В судовому засіданні прокурори підтримали внесене клопотання.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження по суті внесеного клопотання, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що 23.08.2020 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208-211 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України і того ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч.1 ст. 258-3 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність останнього до вчинення злочину за викладених у клопотанні слідчого обставин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішеннях Європейського суду з прав людини, зазначається, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Відтак, посилання сторони захисту на відсутність у даному кримінальному провадженні обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованих кримінальних правопорушень та недоведеність вини підозрюваного, не заслуговують на увагу.

З огляду на вищенаведене, приходжу до висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Водночас, відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк 15 років.

Вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що він вперше притягується до кримінальної відповідальності, не має визначеного місця проживання, соціальні зв`язки відсутні, його вік та стан здоров`я не унеможливлює тримання його під вартою.

Слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та усталеної практики Європейського суду з прав людини, враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого злочину, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру, які свідчать про підвищену суспільну небезпечність особи підозрюваного, наявність значного суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, і приходить до висновку про доведеність прокурорами ризиків того, що підозрюваний, перебуваючи на волі та усвідомлюючи невідворотність покарання, використовуючи наявні в нього зв`язки, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків; знищити, сховати або спотворити речі і документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, а відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 в подальшому при здійсненні досудового розслідування в якості запобіжного заходу належить утримувати під вартою.

Слідчий суддя при розгляді також враховує положення ч. 5 ст. 176 КПК України, у відповідності до яких запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави не можуть бути застосовані до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 206, 208, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого - задоволити.

Застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном 60 діб, а саме до 20.10.2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1