У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004973 від 20.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України щодо підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого (зі слів),-

ВСТАНОВИВ:

21.10.2020 року слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0004973 від 20.10.2020 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0004973 від 20.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

ОСОБА_5 20.10.2020 року повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, а саме в тому, що він 20.10.2020 року приблизно о 01 год. 30 хв. знаходячись по вул. Братиславська, 5 у м. Києві, побачив раніше невідому йому потерпілу ОСОБА_8 , після чого у нього виник умисел на відкрите викрадення чужого майна, поєднаного із застосуванням насильства, що не є небезпечним для здоров`я потерпілого.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, із застосуванням насильства, що не є небезпечним для здоров`я потерпілої, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів ОСОБА_5 , підійшов з заду за потерпілою ОСОБА_9 , після чого ОСОБА_5 штовхнув у спину потерпілу ОСОБА_8 , внаслідок чого остання опинилась на підлозі і після чого ОСОБА_5 почав душити останню, тим самим ОСОБА_5 застосував насильство, що не є небезпечним для здоров`я потерпілої.

Продовжуючи реалізацію свого протиправного умислу, ОСОБА_5 , подолавши волю потерпілої до опору, відкрито викрав у потерпілої ОСОБА_8 рюкзак біло-чорного кольору, який тоді знаходився у неї при собі на плечах, в якому знаходилося особисте майно потерпілої, а саме: мобільний телефон марки «Хуавей», сірого кольору, imei: НОМЕР_1 , вартість якого встановлюється, мобільний телефон марки «Ксіомі», чорного кольору з imei: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 , вартість якого встановлюється, тим самим ОСОБА_5 відкрито викрав чуже майно, поєднаного із застосуванням насильства, що не є небезпечним для здоров`я потерпілої.

В подальшому ОСОБА_5 , заволодівши майном потерпілої, залишив місце вчинення кримінального правопорушення, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_8 матеріальної шкоди.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з підстав його необґрунтованості та недоведеності, просив застосувати альтернативний запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до нього альтернативний запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені слідчим до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: протоколом огляду місця події від 20.10.2020 року;протоколом допиту та додаткового допиту потерпілої ОСОБА_8 ;впізнанням особи за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;вилученими в порядку ст. 208 КПК України у підозрюваного ОСОБА_5 речовими доказами; протоколом огляду речових доказів.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, однак, враховуючи те, що прокурором, слідчим не доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи особу підозрюваного, який має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, одружений, до підозрюваного застосовується більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні, а саме у вигляді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

В результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 протягом часу до 19 грудня 2020 року наступні обов`язки:

- цілодобово не відлучатися з постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Ухвалу передати через слідчого до управління поліції для виконання за місцем проживання підозрюваного.

Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1