УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 листопада 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м.Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000826 від 08.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м.Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000826 від 08.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України. Ставить питання про накладення арешту на грошові кошти в сумі 270 000 гривень, вилучені 03.11.2020 в ході огляду місця події на проїжджій частині, навпроти школи 1 ступеня АДРЕСА_1 з асфальтового покриття, які належать потерпілому ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що Слідчим управлінням ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000826 від 08.09.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

03.11.2020 в ході огляду місця події на проїжджій частині, навпроти школи 1 ступеня АДРЕСА_1 з асфальтового покриття вилучено грошові кошти в сумі 270 000 грн., які ОСОБА_6 отримав від потерпілого ОСОБА_4
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, знищення, перетворення, відчуження.

Таким чином існують достатні підстави вважати, що тимчасово вилучені речі та предмети підпадають під ст. 98 та ч. 1 ст. 170, ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170, ч. 4 ст.170 KПK України та на них необхідно накласти арешт з метою забезпечення їх збереження як речового доказу та недопущення подальшого відчуження (оскільки майно відповідає критеріям речового доказу).

04.11.2020 року постановою слідчого грошові кошти в сумі 270000 грн. визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000826 від 08.09.2020 року.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Дослідивши доводи щодо підстав накладення арешту на майно, копії матеріалів кримінального провадження, надані в обґрунтування доводів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Так, Слідчим управлінням ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000826 від 08.09.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України.

Як убачається із матеріалів клопотання, накласти арешт на вилучене під час огляду місця події 03.11.2020 року майно, необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В клопотанні слідчий наводить підстави застосування арешту майна те, що накладення арешту необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як убачається з матеріалів клопотання є достатньо підстав вважати, що вилучені під час огляду місця події грошові кошти у сумі 270000 грн., відповідають критеріям речових доказів, мають доказове значення для кримінального провадження, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення

Таким чином, з метою забезпечення схоронності вилучених грошових коштів, запобігання їх передачі і відчуження іншим особам, клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м.Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні під №0000826 від 08.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України, підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.170-173, 309,395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у м.Києві ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 270 000 гривень, вилучені 03.11.2020 в ході огляду місця події на проїжджій частині, навпроти школи 1 ступеня АДРЕСА_1 з асфальтового покриття, які належать потерпілому ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя ОСОБА_1