Єдиний унікальний номер: 379/1283/20
Провадження № 1-кс/379/482/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 листопада 2020 року м.Тараща

Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , поданого за матеріалами досудового розслідування в кримінальному провадженні за № 0000305 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.11.2020 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 подав до Таращанського районного суду Київської області клопотання, погоджене прокурором Таращанського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_5 , про арешт тимчасово вилученого майна.
В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 17.11.2020 приблизно о 17 год. 00 хв. ОСОБА_6 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, разом із своїми племінниками ОСОБА_7 та ОСОБА_8 знаходився за місцем свого проживання у будинку за адресою: АДРЕСА_1 . В цей час між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 виник конфлікт, під час якого останній наніс два удари правою рукою по обличчю ОСОБА_6 .
Перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та емоційного збудження, бажаючи помсти за спричинені тілесні ушкодження, ОСОБА_6 вирішив позбавити життя ОСОБА_8 .
Реалізуючи свій злочинний задум, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_6 діючи умисно, керуючись раптово виниклим мотивом особистої неприязні, що сформувався на основі неприязних відносин з ОСОБА_8 , з метою позбавлення життя останнього, взяв зі столу кухонний ніж та наніс ним один удар в область грудної клітини ОСОБА_8 спричинивши йому проникаюче поранення, від якого настала смерть.
Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_6 заподіяв смерть ОСОБА_8 . Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть № 224 від 18.11.2020 причиною смерті ОСОБА_8 є гостра крововтрата, проникаюче колото-різане поранення грудної клітини з ушкодженням серця.
17.11.2020 в період з 19 год. 55 хв. до 22 год. 15 хв. у садибі яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , володільцем якої є ОСОБА_9 , старшим слідчим СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України було проведено огляд, під час якого було оглянуто садибу за вказаною адресою. В ході даного огляду виявлено та вилучено кухонний ніж, змиви з рук трупа, змиви з підлоги та столу, а також сліди папілярних візерунків.
Окрім цього 17.11.2020 в ході затримання ОСОБА_6 у останнього було виявлено та вилучено сухі та вологі змиви з рук, зрізи з нігтів, букакльний епітелій, светр чорного кольору та штани темно-синього кольору.
18.11.2020 було проведено огляд трупа ОСОБА_8 . В ході даного огляду виявлено та вилучено одяг трупа, а саме футболку сірого кольору, джинсові штани темно-синього кольору, шкарпетки чорного кольору та труси чорного кольору.
Відповідно до ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Враховуючи наявність обґрунтованих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що в разі повернення вищевказаних речей їх володільцю, можлива зміна їх стану, передання іншій особі, знищення, що призведе до неможливості проведення експертиз, інших слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні, на нього старший слідчий вважає слід накласти арешт, в зв`язку з чим і звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

Старший слідчий СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_3 на розгляд даного клопотання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належно. Подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримує повністю.
Його неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
П.8 ч. 2 ст. 131 КПК України визначено, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Відповідно до ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку, підставою для арешту вищевказаних речей є достатність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказом вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також, що в разі повернення їх володільцю, можлива втрата речового доказу, зміна стану, передання іншій особі, знищення, що призведе до неможливості проведення експертиз, інших слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні.
Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, тимчасове вилучення майна було здійснено 17.11.2020, із клопотанням слідчий звернувся до слідчого судді 18.11.2020, а тому строк подання даного клопотання слідчим дотримано.
Частиною 3 ст. 173 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Беручи до уваги викладене, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення виконання всіх експертиз та слідчих дій, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, запобігання спробам перешкоджання у встановленні істини, що повернення вилученого майна, може призвести до втрати речових доказів, шляхом зміни його стану, перетворення чи відчуження, дане клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 40, 98, 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175, 234, 237, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , поданого за матеріалами досудового розслідування в кримінальному провадженні за № 0000305, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.11.2020 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено:
в ході огляду у садибі яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , а саме на кухонний ніж, змиви з рук трупа, змиви з підлоги та столу, а також сліди папілярних візерунків;
в ході затримання ОСОБА_6 , а саме на сухі та вологі змиви з рук, зрізи з нігтів, букакльний епітелій, светр чорного кольору та штани темно-синього кольору;
в ході огляду трупа, а саме на футболку сірого кольору, джинсові штани темно-синього кольору, шкарпетки чорного кольору та труси чорного кольору.
Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1