Справа № 171/1531/20
1-кп/171/230/20
УХВАЛА
08 вересня 2020 року м. Апостолове

Апостолівський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючої судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000416 від 27.05.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.2 ст.289, ч. 1 ст. 357 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Апостолівського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000416 від 27.05.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.2 ст.289, ч. 1 ст. 357 КК України.
Ухвалою суду від 04.09.2020 року зазначений обвинувальний акт призначений до розгляду у підготовчому судовому засіданні.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд кримінального провадження у разі, якщо потерпілі повідомлені про день і час розгляду справи належним чином, заявив клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, подавши суду відповідне письмове клопотання.
Прокурор в клопотанні посилається на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.2 ст.185, ч.2 ст.289, ч. 1 ст. 357 КК України, зокрема, кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України, відноситься до тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Зазначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави суду, вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вважає, що наявні достатні докази про вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 кримінальних правопорушень та йому може бути призначено покарання за вчинення кримінальних правопорушень у яких він обвинувачується у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми, що може спонукати його переховуватися від органів досудового розслідування та або суду; у нього немає постійного місця роботи чи навчання, суспільно корисною працею не зайнятий, на території Апостолівської об`єднаної територіальної громади не має ніякого громадського навантаження, що може спонукати його до вчинення інших корисливих злочинів для отримання матеріальних цінностей, необхідних для проживання. Вказане свідчить, на думку прокурора, про неможливість запобігання цим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
На підставі зазначеного, просить суд застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо призначення судового розгляду по кримінальному провадженню у зв`язку з неявкою до суду потерпілих та відсутністю відомостей про вручення їм повісток.
Вважає, що клопотання прокурора щодо застосування запобіжного заходу є необґрунтованим, оскільки не доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що його підзахисний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України та що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Посилаючись на практику Європейського Суду з прав людини вказав, що посилання на тяжкість покарання не може бути підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зазначив, що до матеріалів справи не додано матеріалів кримінального провадження за результатами досудового розслідування та документів, що підтверджують викладені прокурором ризики
Зазначив, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, оскільки проживає з батьком та матір`ю, яка доглядає за бабусею. Мати та батько хворіють на підтвердження чого надав довідки КНП «Апостолівський центр первинної медико-санітарної допомоги» та від сімейного лікаря. Послався на обставини, викладені в ухвалі слідчого судді від 28 серпня 2020 року про те, що суд при обранні запобіжного заходу взяв до уваги те, що ОСОБА_4 має необхідність догляду за бабусею, яка має опікуна.
Захисник вважає, що обвинуваченому можливо обрати більш м`який запобіжний захід, зокрема, цілодобовий домашній арешт. Просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечив щодо призначення судового розгляду по кримінальному провадженню у зв`язку з неявкою до суду потерпілих. Щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечив, підтримуючи повністю думку свого захисника.
Заслухавши думку учасників судового провадження щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора щодо застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні низки кримінальних правопорушень, в тому числі тяжкого злочину. Станом на даний час судовий розгляд по суті даного кримінального провадження не розпочато, потерпілі та свідки по справі не допитані. Також суд враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, зокрема за ч.2 ст.289 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України, віднесене до тяжких злочинів, за який передбачено покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі. Вищенаведене свідчить про існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Вищевикладене підтверджує те, що обвинувачений може переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Виходячи з того, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та що метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи, який повинен підтвердити або спростувати підозру, що була підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд не вбачає на даний час підстав для зміни запобіжного заходу.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, але на даній стадії судового розгляду та тяжкості можливого покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі доведеності його вини та визнання його винуватими у вчиненні кримінальних правопорушень за рішенням суду, з урахуванням положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішень Європейського Суду з прав людини «Прокопенко проти України» та «Лабітта проти Італії», суд приходить до висновку про наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, навіть з урахуванням презумпції невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.
Таким чином, з врахуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також з метою запобігання його спробам переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення виникла необхідність у застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, на думку суду, не може запобігти зазначеним ризикам.
Як встановлено судом, ухвалою слідчого судді від 28.08.2020 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Таким чином, обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою під час досудового розслідування на даний час не змінилися, а ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшилися, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів.
Відповідно до ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Що стосується доводів захисника, суд за вищенаведених мотивів та враховуючи наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК України, приходить до висновку що вони є необґрунтованими, оскільки захисником не надано належних, допустимих та достатніх доказів на спростування ризиків, які існували при обранні запобіжного заходу на досудовому розслідуванні. Посилання захисника на докази існування у ОСОБА_4 соціальних зв`язків у зв`язку з проживанням обвинуваченого з батьком та матір`ю, яка доглядає за бабусею, та на докази стану здоров`я батьків обвинуваченого не спростовують вищенаведених прокурором ризиків. Інших доказів, зокрема щодо необхідності вказаних осіб у догляді та його здійснення обвинуваченим за родичами суду не надано.
Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
За наведених обставин, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому ОСОБА_4 альтернативну заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідає сумі 43 940,00 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
У зв`язку з неявкою потерпілих та відсутністю відомостей про їх належне повідомлення про час і дату розгляду кримінального провадження підготовче судове засідання слід відкласти.
На підставі викладеного, керуючись, ст.ст.177, 182, 183, 184, 314-316, 325, 331, 350, 369-372, 392 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу - задовольнити.
Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 06.11.2020 року.
Розмір застави визначити в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідає сумі 43 940, 00 (сорок три тисячі дев`ятсот сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачений або заставодавець, мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першим викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту в якому він зареєстрований, перебуває чи проживає без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну місця свого проживання або перебування.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документів, що підтверджують внесення застави, уповноважена особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно чи письмово суд.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.
Відкласти підготовче судове засідання на 14.00 год. 16.09.2020 року.
В підготовче судове засідання викликати прокурора, потерпілих, обвинуваченого, захисника.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Апостолівський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1