ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

У Х В А Л А
про усунення недоліків
ВСТАНОВИВ:
Досудовим слідством встановлено, 04.09.2020 до чергової частини Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області надійшло повідомлення від співробітника Фастівського ВП, про те що 04.09.2020 року приблизно о 11 год. 07 хв. по вулиці Андрія Шептицького в місті Фастові, Київської області, був зупинений автомобіль марки «ВМW-3161» р.н.з. НОМЕР_1 , при огляді якого було виявлено ознаки підробки ідентифікаційного номера кузова.
Під час огляду місця події проїжджої частини по вулиці Андрія Шептицького в місті Фастові, Київської області, де стояв зупинений автомобіль марки «ВМW-3161» р.н.з. НОМЕР_1 , було виявлено та вилучено автомобіль марки «ВМW-3161» р.н.з. НОМЕР_2 свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 .
Відповідно до ч. 1 ст. 401 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Частиною другою ст. 401 КПК України передбачено, що дізнавач уповноважений проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання, також, мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зі змісту клопотання про арешт тимчасово вилученого майна вбачається, що вимоги частини 2 статті 171 КПК України начальником підрозділу дізнання Фастівського відділення поліції Васильківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_2 не виконані взагалі.
Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, суд зобов`язаний повідомити особу-володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання. Проте, даних про місцезнаходження володільця, розпорядника або користувача майна чи інших контактів дізнавачем в клопотанні не зазначено, що унеможливлює його виклик до суду.
Дослідивши клопотання та додані матеріали, слідчий суддя встановив, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, зокрема клопотання не містить документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. Також, відсутня ухвала суду про надання дозволу на огляд (обшук), а тому огляд проїжджої частини проводився незаконно, без достатніх законних підстав на це.
Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Листом вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», доведеного до відома Головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим з метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції, судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ звертає увагу місцевих та апеляційних судів також на те, що слідчий суддя вправі постановити ухвалу про повернення клопотання для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК.
За наявних недоліків клопотання та доданих матеріалів слідчий суддя позбавлений можливості повно, всебічно та об`єктивно розглянути його.
Враховуючи, що клопотання подано без додержання вимог статті 171 КПК України, доходжу висновку, що його слід повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167,171, 172 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Роз`яснити, що тимчасово вилучене майно підлягає негайному поверненню після спливу вищезазначеного строку, а у разі звернення в межах встановленого строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1