Справа №:755/3546/20
Провадження №: 1-кс/755/3222/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" липня 2020 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , за участю адвоката ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені №0001464 від 22.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Шостка, Сумської області, громадянина України, з середньо-технічною освітою, неодруженого, який має малолітню дитину, працюючого вантажником на овочевій базі у м.Києві, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , звернулась до суду в рамках кримінального провадження №0001464 від 22.02.2020 року, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Згідно мотивів клопотання органом досудового розслідування встановлено, що 21 лютого 2020 року, приблизно о 21 годині 30 хвилин, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , знаходячись за адресою: м.Київ, вул. Каховська, 62 поблизу магазину «Лоток», помітили ОСОБА_8 та ОСОБА_9 та почали спілкуватися з останнім, при цьому у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 виник спільний злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , поєднаний із нанесенням тяжких тілесних ушкоджень.

В подальшому, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 підійшли до ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , які перебували у стані алкогольного сп`яніння та знаходились на дитячому майданчику за адресою: м.Київ, вул. Каховська, 62, та почали спілкуватися з останніми.

Після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , діючи спільно, умисно, керуючись корисливим мотивом, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на розбійний напад з метою заволодіння майном потерпілих, поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, за попередньою змовою групою осіб, вчинили напад на потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , при цьому ОСОБА_5 наблизився до ОСОБА_8 та завдав останньому удар лівою ногою в обличчя, внаслідок чого потерпілий втратив координацію та впав на землю, а ОСОБА_7 в цей час, в свою чергу, знаходячись біля потерпілого ОСОБА_9 перешкоджав йому наблизитися до ОСОБА_8 .

В подальшому, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 повалили ОСОБА_9 на землю та почали наносити удари кулаками та ногами по різним частинам тіла, в тому числі по голові та у шию, в результаті чого, ОСОБА_9 втратив свідомість. Після цього, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 завдали удари руками та ногами в різні частини тіла ОСОБА_8 , від яких останній впав на землю та не зміг чинити опір.

Продовжуючи свої злочинні дії, діючи відповідно до попередньої домовленості, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 відкрито заволоділи майном потерпілих, а саме: грошовими коштами у сумі 700 гривень, що належали ОСОБА_8 та грошовими коштами у сумі 500 гривень, що належали ОСОБА_9 .

Після цього, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 залишили місце вчинення кримінального правопорушення та розпорядились викраденим майном на власний розсуд.

За вказаним фактом 22.02.2020 року було розпочато кримінальне провадження №0001464 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

07.07.2020 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 прокурор посилається на існування ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, може незаконно впливати на свідків, потерпілих, продовжити злочинну діяльність та іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному.

Поряд з цим, обґрунтовуючи клопотання прокурор в суді посилається на необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки останній може продовжити злочинну діяльність, у зв`язку з чим саме такий запобіжний захід забезпечить запобігання ризиків, визначених положеннями ст.177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечила проти задоволення даного клопотання, зокрема зазначила, що підозра є необґрунтованою, відомості були внесені до ЄРДР ще у лютому 2020 року, разом з тим, справу ніхто не розслідував до липня, підозрюваного ніхто не викликав, а тому відсутні підстави вважати, що підозрюваний не виконує свої обов`язки, чи порушив, покладені на нього обов`язки. Останній проживає у м.Києві, працює, за першим викликом самостійно з`явився до слідчого, дає показання, сприяє розслідуванню справи. Крім того, зазначила, що підозра є необґрунтованою, захист не погоджується з правовою кваліфікацією, оскільки на даний час зазначена лише первинна кваліфікація, до того ж з можливих менш тяжких складів злочину, за якими можна кваліфікувати дії підозрюваного його дії кваліфіковані стороною обвинувачення за самою тяжкою статтею, у зв`язку з чим просила відмовити в задоволенні даного клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що прокурором необґрунтовано наявність ризиків, які б свідчили, що він буде переховуватись та ухилятись від явок до суду, крім того зазначив, що він не має наміру ухилятись від слідства та суду та продовжувати злочинну діяльність. Разом з тим, просив врахувати, що не має наміру ухилятись від відповідальності та перешкоджати кримінальному провадженню, має на утримані малолітню дитину, працює вантажником на овочевій базі у м.Києві, тобто має постійне джерело доходів, та має постійне місце проживання, а тому, просив суд з урахуванням наведених ним обставин застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши вищенаведені пояснення прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказав відповідні доводи в судовому засіданні, вислухавши вищенаведені пояснення захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст.177ч.1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч.2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені клопотанні та містяться в долучених до клопотання документах, зокрема: дані протоколу допиту свідків та інші матеріали кримінального провадження у своїй сукупності.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотання слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Разом з тим, відповідно до частини першої ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, виключно, у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною другою ст.183 КПК України визначено перелік злочинів, підстав та умов, за наявності яких слідчий суддя має право задовольнити клопотання про застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до якої тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, у разі, якщо особа переховувалася від органу досудового розслідування, перешкоджала кримінальному провадженню, тощо. Проте, таких обставин у справі не встановлено.

Поряд з цим, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує положення п.3 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.

Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав, в клопотанні слідчого не зазначено, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 найбільш суворого запобіжного заходу взяття під варту.

З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи поряд з цим, що підозрюваний має постійне місце проживання у м.Києві, має на утриманні неповнолітню дитину, працює вантажником на овочевій базі в м.Києві, слідчий суддя приходить до висновку, що тримання підозрюваного під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків.

Більш того, як вбачається з наявних матеріалів, про підозру ОСОБА_5 було повідомлено 07.07.2020 року, при цьому на наступний день 08.07.2020 року слідчий за погодженням з прокурором вже звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування самого суворого запобіжного заходу з посиланням на наявність, в тому числі ризику ухилення, який нічим не обґрунтований та не доведений.

Таким чином, докази та обставини, на які посилається слідчий в клопотанні та прокурор в судовому засіданні, не дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, негативно впливати на хід розслідування справи кримінального провадження, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні, вважає достатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому, клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає, при цьому, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, який з урахуванням вищезазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного ОСОБА_5 , на даний час забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, одночасно з цим, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно положень ч.5 ст.194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві, уповноваженого на здійснення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатися із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.29 Конституції України, ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 208, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 у кримінальному проваджені №0001464 від 22.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Шостка, Сумської області, громадянина України, з середньо-технічною освітою, неодруженого, працюючого вантажником на овочевій базі в м.Києві, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити ОСОБА_5 до 08 вересня 2020 року залишати квартиру АДРЕСА_3 , щодня з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин ранку наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 до 08 вересня 2020 року відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві, уповноваженого на здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, за першою вимогою;

- не відлучатися із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання даної ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвалу на виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного передати через слідчого у кримінальному провадженні.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Роз`яснити, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного обов`язків.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру №4.

Строк дії ухвали до 08 вересня 2020 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 годин 10 хвилин 13 липня 2020 року.

Слідчий суддя: