печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучена майно, -
В С Т А Н О В И В :

08.09.2020 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , зо погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно яке належить ОСОБА_5 та було вилучене під час обшуку приватного будинку за адресою: АДРЕСА_1 ) згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (номер інформаційної довідки 222920813), будинок, що за адресою: АДРЕСА_1 ,на праві власності належить ОСОБА_6 ).
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

29 вересня 2020 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, слідчим було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що слідчим відділом Печерського управління Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002557 від 09.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 у невстановлений слідством час та невстановленому місці виник злочинний умисел, направлений на виготовлення та зберігання вибухового саморобного пристрою.

В подальшому 09.08.2020 приблизно о 01 год. 30 хв. ОСОБА_5 за попередньою змовою зі ОСОБА_7 , пересуваючись на автомобілі марки «Богдан 211140» д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору прибули до центральної частини НОМЕР_2 , а саме: вул. Велика Васильківська,14., де припаркував вищевказаний автомобіль та залишився чекати в салоні вказаного автомобіля ОСОБА_7 , котрий в свою чергу тримаючи при собі саморобний вибуховий предмет вийшов з транспортного засобу та попрямував у бік будинку АДРЕСА_2 , де приблизно 01 год. 54 хв., перебуваючи на вказаній адресі ОСОБА_7 дістав саморобний предмет зовні схожий на вибухівку та діючи умисно та усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання залишив на парковці біля паркану, що за адресою: АДРЕСА_2 . Після чого попрямував до раніше припаркованого автомобіля марки «Богдан 211140» д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору, де на нього очікував ОСОБА_5 по АДРЕСА_3 та направились на даному автомобілі у невідомому напрямку.

Крім того 02.09.2020 року в ході проведення невідкладного обшуку за місцем реєстрації ОСОБА_5 адресою: АДРЕСА_1 ) відповідно до акту перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів було виявлено та вилучено: 30-ті милімитрові сигнальний вогонь (ракетниці); чотири електродитонатори ( 3ЄДП 1ЄДП-р); два предмети схожі на УЗГРМ та УЗРГМ-2; корпус гранати РГД-5; два предмети схожі на підривники типу МУВ; частина запальної трубки; ЗТП-50; 2 шматки пластичної речовини; два предмети схожі на 200 грамові тротилові шашки; «Пластид» порошкоподібна речовина зовні схожа на гексоген; один предмет схожий на 75 грамову тратилову шашку, які ОСОБА_5 діючи умисно і усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання зберігав без передбаченого законом дозволу.

02.09.2020 в період з 06 год. 50 хв по 09 год. 36 хв., на підставі на ч.3 ст. 233 КПК України враховуючи невідкладний випадок, пов`язаний із врятуванням майна, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, приймаючи до уваги, що дану слідчу дію необхідно провести відповідно до вимог кримінального процесуального кодексу, та у розумні строки, беручи до уваги повноту процесуального розслідування було проведено невідкладний обшук слідчим Печерського УП ГУНП у м. Києві приватного будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено:

- Ракетницю із маркуванням «10-89» красного огня;

- Тіло гранати РГД-5 з маркуванням «32-83 т»;

- Запал до гранати УЗРГМ-2;

- три полімерні пакети в середині 233 набої калібру 7,62, 128 набоїв калібру 5,45, 164 набої калібру 7,62х54;

- 2 тротилові шашки 200 г.;

- 1 тротилова шашка 75 г.;

- 5 електродетонаторів;

- 2 запала УЗРГМ;

- 2 запала МУВ-4;

- 4 рожки до автомату Калашникова;

- 3 пламя гасителя автомата Калашникова;

- 2 пинала для автомата Калашникова;

- 2 пластичні речовини зовні схожі на пластид;

- Полімерний пакет з сипучею речовиноюзитою в грудки зовні схоже на «Гексаген»;

- Мобільний телефон «Texet» ІMEIL НОМЕР_3 , планшет IMEIL2 НОМЕР_4 .

Слідчий вказує, що з наведених підстав арешт майна у виді вилучення вказаних речових доказів є необхідним заходом, що забезпечить дієвість розслідування у кримінальному провадженні та збереження речових доказів.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що вилучені під час обшуку речі, предмети і документи постановою слідчого визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та приєднані до нього.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучена майно задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_5 та було вилучене під час обшуку приватного будинку за адресою: АДРЕСА_1 ) згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (номер інформаційної довідки 222920813), будинок, що за адресою: АДРЕСА_1 ,на праві власності належить ОСОБА_6 ),а саме:
- Ракетницю із маркуванням «10-89» красного огня;
- Тіло гранати РГД-5 з маркуванням «32-83 т»;
- Запал до гранати УЗРГМ-2;
- три полімерні пакети в середині 233 набої калібру 7,62, 128 набоїв калібру 5,45, 164 набої калібру 7,62х54;
- 2 тротилові шашки 200 г.;
- 1 тротилова шашка 75 г.;
- 5 електродетонаторів;
- 2 запала УЗРГМ;
- 2 запала МУВ-4;
- 4 рожки до автомату Калашникова;
- 3 пламя гасителя автомата Калашникова;
- 2 пинала для автомата Калашникова;
- 2 пластичні речовини зовні схожі на пластид;
- Полімерний пакет з сипучею речовиноюзитою в грудки зовні схоже на «Гексаген»;
- Мобільний телефон «Texet» ІMEIL 19375, планшет IMEIL2 НОМЕР_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1