Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9602/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.08.2020 місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві, погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №7, стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не одруженого, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, працюючого керівником ТОВ «ВЕГА-СГ», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, перебуває під вартою в Київському СІЗО,
про продовження строку тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні № 002272 від 06.07.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,-
В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_6 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернулася до районного суду з клопотанням, погодженим з процесуальним керівником - прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, в якому просить продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення за ч.4 ст.296 КК України строком на 60 діб в межах строку досудового розслідування.
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчого відділу Подільського управління поліції ГУ НП у місті Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002272 щодо ОСОБА_5 , за ознаками злочину передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази. У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Відносно ОСОБА_5 08.07.2020 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде: 1) переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні; 3) вчинити інше кримінальне правопорушення. Строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено, оскільки у слідства виникла необхідність в продовженні строків досудового розслідування до трьох місяців. В рамках кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих дій з метою фіксації доказової інформації, а саме проведення ряду експертиз. Провести вказані слідчі дії, у передбачений законом строк - два місяці не виявилось можливим у зв`язку зі складністю провадження, тривалістю проведення експертиз, необхідністю проведення додаткових слідчих дій. У зв`язку з чим і виникла необхідність в продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, з огляду на що слідчий звернулась до суду.
В судовому засіданні прокурор групи прокурорів підтримав клопотання за вищевказаними підставами, вказавши, що ризики, за якими стосовно підозрюваного було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, є актуальними на теперішній час і жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може їм запобігти. Вказані у клопотанні слідчі дії не могли бути виконаними у 2-місячний строк за об`єктивними причинами. Додав, що строк досудового розслідування продовжений постановою прокурора до трьох місяців.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав за наявними в ньому доказами, додавши, що підозрюваний наразі користується ст.. 63 Конституцією України та не дає жодних свідчень.
Підозрюваний в судовому засіданні винним себе у інкримінованому кримінальному правопорушення не визнав, користується наразі ст.. 63 Конституції України. Просив звільнити його з-під варти та обрати йому домашній арешт у нічний час, пояснивши, що проживає разом з матір`ю та братом, щодо обставин вчинення злочину наголосив, що захищався, додав, що є членом громадського формування «Захист правопорядку», має дозвіл на носіння зброї.

Захисник в судовому засіданні надав письмові заперечення, просив відмовити в клопотанні, посилаючись на те, що ризики прокурором не доведені, докази обґрунтованості підозри відсутні, слідчі дії, зазначені в клопотанні, могли бути виконані протягом 2 місяців. Крім того, слідчі дії, які необхідно провести органу досудового розслідування, не пов`язані із застосуванням такого суворого запобіжного заходу. Просить обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, вказуючи, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, має міцні соціальні зв`язки.
Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України (№ з Єдиного реєстру досудових розслідувань - № 0002272 від 06.07.2020 р.) за фактом того, що 06.07.2020 р. приблизно о 04:45 год. за адресою: м. Київ, вулиця Щекавицька, 26/10, поблизу кінотеатру «Жовтень», ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 грубо порушив громадський порядок, при цьому, використовуючи об`єкт, схожий на пістолет, завдав фізичної шкоди ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

06.07.2020 року органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру, а саме, в тому, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, із застосуванням предмету, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 08.07.2020 задоволено клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_11 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_12 , та застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 03.09.2020 включно.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 05.08.2020 р. апеляційну захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 08 липня 2020 року, - без змін.

Постановою керівника Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_13 від 26.08.2020 строк досудового слідства у кримінальному провадженню продовжено до трьох місяців.
Як вбачається з матеріалів клопотання, органу досудового розслідування необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, що зумовлено складністю кримінального провадження.
Злочин, передбачений ст.296 ч. 4 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 7 років.
Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також оцінити чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Слідчий суддя бере до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд крім дотримання процесуальних норм національного законодавства має перевірити обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
У той же час, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Таким чином, оцінюючи обґрунтованість підозри, суд не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
А відтак, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування. А тому не погоджується із запереченнями сторони захисту в цій частині.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, доцільність продовження строків тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу (рішення «Єлоев протии України», «Фельдман проти України»).
Таким чином, зі спливом такого часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави для продовження строку тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.
Вирішуючи питання про існування на даний час у цьому кримінальному провадженні передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.
Отже, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення.
Так, оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підозрюваного від органів досудового розслідування залишається актуальним, оскільки вивчення даних про особу підозрюваного встановлено, що він не перебуває в зареєстрованому шлюбі, утриманців не має, а тому, під важкістю відповідальності, підозрюваний, може переховуватись від органу досудового розслідування.
За результатами оцінки встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що існує ризик незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_5 на свідків та потерпілих, з метою зміни останніми наданих раніше показань.
Так, оцінюючи ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити на позицію Суду щодо скоєння правопорушень: серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, характеристики особи, про яку йдеться (Clooth v. Belgium (Клоот проти Бельгії).
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, підозрюваний є особою, яка раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності, проте раніше притягувався до адміністративної відповідальності за насильницькі правопорушення, а тому перебуваючи на волі зможе продовжити свою злочинну діяльність.

Оцінюючи ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків, слідчий суддя враховує те, що показання таких осіб мають вирішальне значення для повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження. Крім того, ОСОБА_5 , відповідно до даних Автоматизованої інформаційно-пошукової системи «Армор», являється «Сімейним насильником» та в ході вчинення даного кримінального правопорушення застосовував фізичне насильство до потерпілих, а тому здатний вчиняти насильницькі дії у відношенні потерпілих та свідків з метою зміни останніми своїх показів. Отже, даний ризик не зменшився.
Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що існують певні ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що в Ухвалі Київського апеляційного суду від 05.08.2020 р. встановлено, що посилання захисника на те, що ОСОБА_5 працює керівником ТОВ «Вега-СГ», ніколи до кримінальної відповідальності не притягувався, має сталі соціальні зв`язки та позитивну характеристику від органів поліції, не свідчать про зменшення існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та не є достатньою підставою для обрання ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу. Твердження апелянта про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КПК України, є безпідставними, оскільки слідчий суддя правильно встановив, що наведені у клопотанні дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
При цьому, розписка підозрюваного ОСОБА_5 в отриманні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, яка містить текст «не розумію що отримую не пронумеровано та не засвідчено в установленому порядку» слідчий суддя розцінює як навмисне затягування слідства та перешкоджання досудовому розслідуванню, оскільки відповідно до ч.2 ст.184, ст. 199 КПК України копія клопотання та матеріали, якими обґрунтовується клопотання повинно надатись підозрюваному не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання, що і було зроблено органом досудового розслідування, при цьому, чинний КПК України не місить посилання на надання копій у спеціально завіреному форматі з нумерацією.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, а саме до 06.10.2020 р.
При цьому відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства.
Так, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характер та обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та впливати на потерпілих та свідків, а відтак прокурором доведена наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Тим самим, ризики, що були враховані при обранні підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та строку його попереднього продовження не зменшились.
Наданими слідчим документами кримінального провадження підтверджена необхідність виконання органом досудового розслідування слідчих та процесуальних дій, вказаних у клопотанні. Вказані слідчі дії не могли бути закінчені у встановлений строк досудового розслідування.
В судовому засіданні достеменно встановлена відсутність обставин, які б свідчили про те, що зазначені стороною обвинуваченням ризики зменшились, а також встановлена неможливість завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді, тобто по 03.09.2020 р.
Вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя враховує особливу тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також достатні підтвердження необхідності закінчити досудове розслідування до спливу строку досудового розслідування, що може бути виконано протягом ще 1 місяця.
Слідчий суддя вважає, що з урахуванням даних про особистість підозрюваного та тяжкості кримінального правопорушення, обставин його вчинення, характер вчиненого кримінального правопорушення, соціальну небезпечність, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є неможливим.
Таким чином, клопотання слідчого є обґрунтованим, заснованим на законі, доводи прокурора знайшли своє підтвердження в ході судового засідання, в зв`язку з чим клопотання підлягає частковому задоволенню, з огляду на строк досудового розслідування.

Слідчий суддя з урахуванням вищенаведених обставин продовжує строк тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 до 3-місяців, тобто по 06 жовтня 2020 р. включно, без визначення розміру застави.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити частково.
Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення застави, строком до 3 (трьох) місяців.
Копію ухвали скерувати слідчому та начальнику Київського слідчого ізолятора - для виконання, прокурору та захиснику - для відома.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Строк дії ухвали - по 06 жовтня 2020 р. включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1