Провадження № 1-кп/127/471/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: судді-доповідача ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду в м. Вінниці, обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 березня 2020 року за №0000545,-

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання в якому просив суд продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного злочину, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на певний строк. На даний час ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, не зникли та продовжують існувати, а тому є підстави вважати, що перебуваючи на волі обвинувачений може вчиняти інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків, переховуватись від суду, а тому, з метою попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень та недопущення переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на свідків є доцільним продовжити останньому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки прокурором не доведено ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Наявне в матеріалах справи обвинувачення щодо вчинення його підзахисним інкримінованого діяння є необґрунтованим, оскільки ОСОБА_4 не мав умислу на позбавлення життя потерпілого, так як, мала місце лише побутова сварка. Зважаючи на сособу обвинуваченого, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, позитивно характеризується, а тому просив суд змінити його підзахисному запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав думку захисника ОСОБА_5 .
Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.
При вирішенні клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_4 терміну дії обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан здоров`я обвинуваченого, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Крім того, суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Також суд, враховує вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі.
Обвинуваченому ОСОБА_4 під час судового розгляду обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, жодного доказу про зникнення цих ризиків суду не надано, судовий розгляд не закінчено, в судовому засіданні не допитано всіх свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, не досліджено письмові докази, тому на даний час підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому суд не вбачає.
ОСОБА_4 , крім іншого, обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, за який, в разі доведення його винуватості, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на певний строк. Є всі підстави вважати, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, яких ще не допитано в судовому засіданні, продовжити вчиняти інші злочини та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Таким чином, залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений, опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження і на це вказують такі обставини: характер протиправних дій, обставини, за яких обвинувачений вчинив дії, що ставиться йому в провину, відтак наявний ризик його можливого впливу на інших учасників кримінального провадження.
Крім того, є достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування). З наведеного вище слідує, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 .
Все зазначене свідчить, що ризики встановлені судом існують, а достатнім для їх запобігання запобіжним заходом буде тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не будуть гарантувати належної поведінки обвинуваченим під час розгляду справи, не упередять можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, переховуватися від суду, в зв`язку з чим, дію запобіжного заходу доцільно продовжити на 60 діб.
Законом України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 13.04.2020 року, який набрав законної сили 23.04.2020 року, пункт 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2013 р., №№ 9-13, ст. 88) викладено новій редакції, а саме тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження. Зокрема у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року на усій території України з 12 березня 2020 року установлено карантин, дію якого постановою Кабінету Міністрів України від 13.10.2020 року № 956 продовжено до 31.12.2020 року.
Враховуючи викладене, клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на підставі пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України було розглянуто головуючим.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 31, 177, 178, 183, 194, 372 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, задовольнити.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 діб, починаючи з 02.12.2020 року до 30.01.2021 року включно.

Строк дії ухвали суду 60 діб, тобто до 30.01.2021 року включно.

Копію ухвали направити до ДУ «Вінницької установи виконання покарань (№1)» для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Вінницький міський суд Вінницької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя-доповідач: