ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3926/20
провадження № 1-кп/753/1057/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" липня 2020 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі колегії суддів під головуванням судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

в залі суду в м. Києві провівши судове засідання по кримінальному провадженню № 0000629 від 30.01.2020 рокупо обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України,

учасники кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_3 ,

захисник - ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 .. Прокурор посилався на обґрунтованість обвинувачення, пред`явлене ОСОБА_3 , наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, в тому числі ризик втечі та вчинення кримінального правопорушення. Прокурором зазначено також про те, що вказані ризики говорять про те, що застосування іншого, більш м`якого запобіжного західу до обвинуваченого ОСОБА_3 є неможливим.

Захисник ОСОБА_5 , думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на його необґрунтованість та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та клопотання захисту про зміну запобіжного заходу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пункт 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до положень ст. 183 ч.1 КПК України запобіжний захід «тримання під вартою» є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу.

Суд оцінив сукупність всіх обставини у даній справі, конкретні обставини, у тому числі: ступінь тяжкості злочинів, інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_3 які відносяться до середньої тяжкості та особливо тяжкого, особу обвинуваченого, тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, можливість незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Вказані обставини, на думку суду, свідчать про наявність численних ризиків, які обумовлюють можливість ОСОБА_3 перешкоджати правосуддю.

Аналіз наведених обставин та положень закону дозволяє суду зробити висновок про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів час не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В зв`язку з викладеним суд вважає, що ОСОБА_3 слід продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою.

При цьому, враховуючи вимоги п.2 ч.5 ст.182 , ч.3 та ч.4 ст. 183 КПК України, суд вважає можливим визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, який є 80 прожитковий мінімум для працездатних осіб.

В зв`язку з викладеним клопотання прокурора щодо продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд вважає за необхідне задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196, 197, 314- 316, 331, 372, 376 КПК України, суд

ухвалив:

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України,строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в ДУ "Київський слідчий ізолятор" до 17 вересня 2020 року включно.
Визначити ОСОБА_3 розмір застави, яка дорівнює 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень, надавши можливість йому або іншій особі внести вказану суму застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надати документ, що підтверджує внесення застави суду.
У разі звільнення з-під варти ОСОБА_3 покласти на нього обов`язки:
- з`являтись на виклик до суду, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини завчасно повідомити про це суд;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому фактично проживає без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_3 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків застава звернеться в дохід держави.
Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор» для виконання в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи діб.

Головуючий суддя ОСОБА_1