УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.12.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0002989 від 20.12.2020 рокувідносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тирасполя, Республіки Молдови, українця, громадянина України, не одруженого, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1. Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.
Слідчим відділом Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області розслідується кримінальне провадження № 0002989 від 20.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.12.2020, в нічний час, більш точного часу слідством не встановлено у ОСОБА_5 , який знаходився за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні кімнати, під час сварки з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник злочинний умисел, направлений на умисне вбивство останнього.

Реалізуючи злочинний умисел на умисне вбивство ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , почав наносити руками в область голови та грудної клітини множині удари, чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді тупої травми живота та грудної клітини з ушкодженням внутрішніх органів. Від спричинених ушкоджень у ОСОБА_7 наступив больовий шок, що призвело до смерті останнього.

У зазначеному випадку метою застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати насвідків одним із яких являється його знайомий та вчинити інше кримінальне правопорушення. Вході проведення досудового розслідування встановлено ряд об`єктивних даних, які вказують на реальну наявність вищевказаних ризиків.

Разом з цим, зібраними у провадженні матеріалами, встановлено, що ОСОБА_5 , офіційно не працевлаштований, відсутні міцні соціальні зв`язки, та враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винним, є велика вірогідність його переховування від органів досудового розслідування та суду, що передбачено п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Разом з цим, відповідно до зазначеного, можливо із впевненістю стверджувати про наявність ризику того, що підозрюваний може вчинити нове аналогічне кримінальне правопорушення перебуваючи в суспільстві, що зазначено у п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, в кримінальному провадженні встановлені та допитані не всі свідки є всі підстави вважати що підозрюваний буде перешкоджати органу досудового розслідування у встановленні істини у провадженні та повному, всебічному дослідженні всіх доказів, що передбачено п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, характер та обставини вчиненого злочину, який інкримінується ОСОБА_5 , свідчить про наявність реального ризику, що за відсутності менш суворого запобіжного заходу, підозрюваний перебуваючи на свободі матиме можливість та буде незаконно впливати на свідків, схиляючи останніх до викривлення показів.

Зокрема, вказане обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, а саме у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 15 років.

Таким чином, саме запобіжний захід, пов`язаний із ізоляцією від суспільства у вигляді тримання під вартою зможе запобігти вищевказаним ризикам і сприятиме швидкому та неупередженому розслідуванню вчиненого нею кримінального правопорушення.

2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримала у повному обсязі.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, зазначивши, що пред`явлена його підзахисному підозра є необґрунтованою, оскільки дії останнього кваліфіковані невірно. Ризики, на які в своєму клопотанні посилається сторона обвинувачення не є належним чином обґрунтованими, з огляду на що в сукупності, просив застосувати відносно свого підзахисного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, а також матеріали надані в судовому засіданні, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
21.12.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за кваліфікуючими ознаками: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

В підтвердження обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, сторона обвинувачення посилається на: протокол огляду місця події від 20.12.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 20.12.2020 року, протокол проведення слідчого експерименту від 20.12.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 20.12.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 20.12.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 20.12.2020 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20.12.2020 року та інші матеріали клопотання в сукупності.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

З огляду на викладене, зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні прокурором наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

4.1.1. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 на теперішній час обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, в зв`язку з чим, з огляду на усвідомлення підозрюваним покарання, яке останньому загрожує у випадку його подальшого визнання винним у його вчиненні у встановленому законом порядку судом, останній може вжити заходів, спрямованих на переховування від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України). Зокрема, в певній мірі, про існування такого ризику свідчать й відомості щодо відсутності у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, так як слідчим суддею не було встановлено наявності у підозрюваного дружини, на утриманні дітей, а також відповідного офіційного місця праці, а відтак і заробітку.

Крім того, слідчий суддя враховує, що в рамках даного кримінального провадження наявні низка осіб свідків, які на теперішній час в рамках даного кримінального провадження допитані. Між тим, слідчий суддя враховує й ту обставину, що у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно підозрюваного ОСОБА_5 до суду, ймовірним буде безпосередній допит таких осіб судом, так як показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування суд в подальшому не зможе обґрунтовувати свої судові рішення. За таких обставин, оскільки до даного клопотання були долучені матеріали, які містять протоколи допиту свідків, в яких в свою чергу наявні анкетні дані таких осіб, з огляду на ту обставину, що такі матеріли вручені підозрюваній особі, слідчий суддя не може також виключати існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків.

4.1.2. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується умисне вбивство, в результаті якого настала смерть людини, життя якої є найвищою соціальною цінністю, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться в тому числі до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, на думку слідчого судді, більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження.

Доводи сторони захисту в частині можливості застосування відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в судовому засіданні свого підтвердження не знайшли, оскільки стороною захисту не було належним чином підтверджено наявність у підозрюваного офіційного місця мешкання, де останній перебував би на законній підставі. Зокрема, слідчий суддя враховує, що місцем фактичного проживання підозрюваного являється, згідно фактичних обставин даного кримінального провадження, місце ймовірного вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

4.2. Вирішення питання про можливість/не можливість визначення відносно підозрюваного ОСОБА_5 відповідного розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу.
Відповідно до вимог абзацу 1 ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Як вбачається з кримінально-правової кваліфікації інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, останньому інкримінується ймовірне вчинення умисного вбивства, в результаті якого настала смерть людини, в зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати відповідний розмір застави відносно останнього в рамках даного кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0002989 від 20.12.2020 року задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Одеський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали обчислюється з моменту фактичного затримання та припиняє свою дію 17.02.2021 року, в межах строків досудового розслідування.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1