Справа № 296/8553/20
УХВАЛА
Іменем України

13 жовтня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 07.10.2020 звернувся до суду із клопотанням в інтересах Громадської організації «Перспектива», в якому просив скасувати арешт майна, накладеного ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 21.08.2020, а саме на відеореєстратор у корпусі чорного кольору марки «TECSAR».

Підставою для накладення арешту стало те, що вилучений відеореєстратор є речовим доказом, на ньому може міститися інформація про сліди вчиненого злочину або інші відомості, які можуть бути використані, як доказ.

При цьому заявник вважає, що арешт, накладений на зазначене майно, не є виправданим заходом забезпечення у кримінальному провадженні, арешт на відеореєстратор накладено майже два місяці тому, у досудового слідства було достатньо часу, щоб скопіювати та дослідити наявну на ньому інформацію, тому просить цей арешт скасувати.

В судове засідання адвокат не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги підтримав та просив його задовольнити з тих же підстав.

Слідча в судове засідання також не з`явилася, подала заяву, в якій заперечила проти задоволення клопотання, оскільки на відеореєстраторі наявна інформація, яка має інтерес для досудового слідства. Проте не заперечувала щодо часткового скасування арешту майна, заборонивши відчуження майна та зобов`язати зберегти інформацію, що міститься на відеореєстраторі.

Слідчий суддя заслухав пояснення учасників судового розгляду, дослідив клопотання та встановив наступне.

У провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження №00000322, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

В ході проведення досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира №296/6590/20, 04.08.2020, проведено обшук в офісі громадської організації «Перспектива» у будівлі №32 по вул. Велика Бердичівська в м. Житомирі, в ході якого виявлено та вилучено майно, в тому числі і відеореєстратор у корпусі чорного кольору марки «TECSAR».

12.08.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира на вказане майно накладено арешт.

Згідно ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.

Статтею 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Положеннями ч. 3 ст. 41 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Також ч.4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов"язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити частково, а саме скасувати арешт, накладений на відеореєстратор у корпусі чорного кольору марки «TECSAR» в частині розпорядження, залишивши заборону відчуження вказаного майна.

При цьому слідчий суддя поділяє думку заявника, що у досудового слідства було достатньо часу (протягом двох місяців) для дослідження відеореєстратора та копіювання необхідної інформації з нього.

Керуючись ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 12.08.2020 на відеореєстратор у корпусі чорного кольору марки «TECSAR» в частині розпорядження, залишивши заборону відчуження вказаного майна.

Решту клопотання залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1