УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , погодженого з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької обл., тимчасово не працюючого, маючого на утриманні малолітню доньку, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 13.11.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0004283, -
В С Т А Н О В И В:
31 грудня 2020 року старший слідчий слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначив, що слідчим управлінням ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0004283 від 13.11.2020 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.
Слідчий вважає за необхідне вирішити питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, оскільки останній обвинувачується у вчиненні, в тому числі, особливо тяжкого злочину, ризики, які враховувались раніше судом не змінилися та не зменшились, менш суворіший запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобігти існуючим ризикам, щодо переховування від суду, знищення речових доказів та можливого впливу на свідків.
У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали з підстав викладених в ньому та просили його задовольнити.
Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилався на недоведеність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також на відсутність обставин на підтвердження ризиків, визначених статтею 177 КПК України, для продовження діючого запобіжного заходу, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання. Крім того, адвокат вказує на стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_6 , якому встановлено діагноз «забій м`яких тканин обличчя, передньої черевної стінки, грудної клітки, правого плечового суглобу. Вогнепальне поранення обох стегон. Ссадна обох колінних суглобів, обох кистей».
За таких обставин, захисник просить змінити ОСОБА_6 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт з визначенням розміру застави, який, на його думку, забезпечить виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні підозрюваний підтримав позицію захисника та просив у задоволенні клопотання відмовити.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0004283 від 13.11.2020 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.
13.11.2020 ОСОБА_6 на підставі ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.
13.11.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.
14.11.2020 Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва у справі №759/19975/20 ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

04.01.2021 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0004283 від 13.11.2020 до п`яти місяців.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У свою чергу, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ст.348 КК України, що підтверджується матеріалами, долученими слідчим до клопотання.

Крім того, обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень встановлена слідчим суддею в ухвалі Святошинського районного суду м. Києва від 14.11.2020.
Водночас, при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор зазначає:
-переховування від органу досудового розслідування та/або суду, що обґрунтовується тим, що після вчинення особливо тяжкого злочину, ОСОБА_6 мав намір покинути місце злочину, але швидкими діями інших патрулів, які здійснювали патрулювання Святошинського району м. Києва вдалось можливим затримати підозрюваного ОСОБА_6 ;
-вплив на потерпілого, свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 вчинив злочин із застосуванням насильства відносно потерпілого, а також тим, що усі свідки та потерпілий у судовому засіданні не допитані, а тому підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідків або іншого підозрюваного з метою зміни показань для уникнення в подальшому кримінальної відповідальності;
-продовження вчинення кримінальних правопорушень, що підозрюваний ОСОБА_6 вже перебував у міжнародному розшуку, та притягався до відповідальності за вчинення подібних кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються і на даний час, що свідчить про те що останній на шлях виправлення не став та знову вчинив умисний тяжкий кримінально караний злочин. Таким чином, існує обґрунтований ризик того, що перебуваючи під іншим запобіжним заходом підозрюваний ОСОБА_6 може вчинити інший злочин.

Крім того, вказує на те, що необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зумовлена складністю даного кримінального провадження та тим, що 11.01.2021 спливає строк запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, у зв`язку з необхідністю проведення значної кількості слідчих (розшукових) дій та прийнятті процесуальних рішень, зокрема:

- призначити судово-медичну експертизу з метою встановлення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень виявлених у потерпілого ОСОБА_11 ;
- призначити судово-медичну експертизу з метою встановлення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень виявлених у підозрюваного ОСОБА_6 ;
- завершити проведення судово-медичної (медико-криміналістичної) експертизи по одягу ОСОБА_11 ;
- завершити проведення трьох судових балістичних експертиз;
- завершити проведення експертизи документів, які були вилучені в ході затримання ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ;
- завершити проведення молекулярно-генетичних та дактилоскопічних експертиз;

- завершити проведення телекомунікаційної експертизи;

- завершити проведення тимчасових доступів до речей і документів, відповідно до ухвал слідчих суддів про тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні операторів мобільного зв`язку;

- здійснити детальний аналіз вилученої за результатами проведення тимчасового доступу інформації про абонентські з`єднання абонентів;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, а також виконати інші процесуальні та слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких виникне в ході досудового розслідування.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Суд приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики можливості переховуватися від суду та незаконного впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду (продовження існування цього ризику), як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання прокурора матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого і особливо тяжкого кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.
Ризик переховування від правосуддя обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.
При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Вказане зазначено у § 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000.
Слідчий суддя вважає, що такий ризик, як впллив на свідків, продовжує існувати, оскільки як вбачається з матеріалів клопотання, органом досудового розслідування наразі проводиться комплекс слідчих (розшукових) дій для зібрання достатньої кількості доказів у кримінальному провадженні на підтвердження або спростування обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Разом з тим, суд приходить до висновку, що наведений у клопотанні прокурора ризик, який передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме щодо: можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, не знайшов свого підтвердження.
Так, необґрунтовані ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на підтвердження чого Європейський суд з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», зазначив, що «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».
Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких та особливо тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

При продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею також враховано вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних та сімейних зв`язків, наявність утриманців, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.

При цьому, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження обраного ОСОБА_6 запобіжного заходу, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на момент вирішення слідчим суддею питання про застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, не зменшилися та продовжують існувати.

Водночас, продовжуючи строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя виходить з того, що строк досудового розслідування кримінального провадження № 0004283, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.11.2020 року, продовжено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 січня 2021 року до п`яти місяців, а тому строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід встановити в межах терміну досудового слідства, як це передбачено положенням ст. 197 КПК України, та обчислювати його з дня постановлення цієї ухвали.

Крім того, враховуючи лист завідувача Київської міської медичної частини №661 від 11.12.2020, долучений до матеріалів клопотання стороною захисту у судовому засіданні та загальний стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_6 , керуючись ч.6 ст.206 КПК України слідчий суддя вбачає необхідність в невідкладному проведенні медичного обстеження підозрюваного.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, вчинених із застосуванням насильства.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 22, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , погодженого з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити тривалістю до 05 березня 2021 року включно.
Зобов`язати посадових осіб ДУ «Київський слідчий ізолятор» забезпечити невідкладне проведення медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Контроль за проведенням медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_12 .
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1