УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001135 від 21.12.2019 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, не одруженого, зі середньою спеціальною освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , на даний час притягується до кримінальної відповідальності Суворовським районним судом міста Одеси за ст. 125 КК України та ч. 2 ст. 186 КК України, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження.
Слідчим управлінням ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001135 від 21.12.2019за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

Згідно поданого клопотання, організована група за участю ОСОБА_5 у період з вересня 2018 року по липень 2019 року вчинила 12 епізодів шахрайського заволодіння грошовими коштами потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 на загальну суму 374 940 гривень та діяльність якої була припинена 26.07.2019 працівниками правоохоронних органів, за обставин, як вони викладені у клопотанні.
19.12.2019 року відносно ОСОБА_5 складено письмове повідомлення про підозру за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками, а саме: заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно та шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчиненого організованою групою осіб.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 27.01.2020 року було задоволено клопотання сторони обвинувачення та надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , строком до 29.06.2020 року.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 13.07.2020 року повторно надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5
14.07.2020 року на підставі вказаної ухвали слідчого судді, підозрюваного ОСОБА_5 було затримано.
2. Обґрунтування поданого клопотання стороною обвинувачення.
ОСОБА_5 після вчинення кримінальних правопорушень та дізнавшись про припинення правоохоронним органами протиправної діяльності організованої групи, зник з місця свого постійного проживання та реєстрації та наразі його місцезнаходження стороні обвинувачення невідоме (на момент подачі клопотання).

Вказане підтверджується тим, що в ході проведення досудового розслідування на адресу ОСОБА_5 були направлені повістки про виклик до слідчого, однак в зазначений час останній не з`явився, про причини неявки не повідомив. Крім того, під час досудового розслідування кримінального провадження в порядку ст. 40 КПК України було надано доручення щодо встановлення фактичного місця знаходження ОСОБА_5 , за наслідками виконання якого встановлено, що на теперішній час місцезнаходження останнього не встановлено.

Також наявний ризик передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КК України, оскільки ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі має можливість незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, обвинувачених у цьому ж провадженні з метою зміни ними показань у ході судового розгляду кримінального провадження.

Крім того, підозрюваний не має постійного місця роботи, не одружений, підозрюється у вчиненні злочину майнової спрямованості, а отже не має коштів для існування, у зв`язку з чим наявний ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, який полягає у тому, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Все вищевикладене в сукупності свідчить, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного та обмеження його конституційних прав, у даному випадку, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та перешкодити запобіганню спробам переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити новий злочин, незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, обвинувачених.

Враховуючи встановлення обставин вчинення ОСОБА_5 12 епізодів шахрайського заволодіння майном громадян у складі організованої групи на загальну суму 374 940 грн., а також той факт, що є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 зник з місця постійно проживання з метою ухилення від кримінальної відповідальності, то розмір застави, який може бути призначено ОСОБА_5 повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та перевищувати 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3.Позиція учасників кримінального провадження.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечувала проти задоволення поданого клопотання, звернувши увагу слідчого судді на відсутності у матеріалах клопотання постанови про визначення групи прокурорів, в зв`язку з чим вважала, що прокурор не уповноважений на участь в рамках даного кримінального провадження. Просила врахувати, що пред`явлена його підзахисному підозра є необґрунтованою, її підзахисний не переховувався від органу досудового розслідування, в зв`язку з чим ризики, на які у своєму клопотанні посилається захисник є не доведеними. В рамках іншого кримінального провадження, відносно її підзахисного Суворовським районним судом м. Одеси застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, умови виконання якого останній не порушував. З огляду на викладене, в задоволенні даного клопотання просила відмовити та застосувати відносно її підзахисного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

4. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

5. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.
19.12.2019 року відносно ОСОБА_5 складено письмове повідомлення про підозру за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками, а саме: заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно та шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчиненого організованою групою осіб, яке було вручено у спосіб, передбачений для вручення повідомлень, а саме в.о. директора КП «ЖКС «Порто-Франківський».
В підтвердження існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України сторона обвинувачення посилається на: результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколи допитів потерпілих ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , які підтвердили факт перерахування грошових коштів на розрахункові рахунки зазначені в договорах купівлі-продажу мототехніки; договори купівлі-продажу мототехніки; протоколи допитів свідків ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , які підтвердили факт перерахування на їх банківські рахунки грошових коштів; протоколи впізнання за фотознімками; відомості щодо руху грошових коштів по розрахунковим рахункам ОСОБА_25 , ОСОБА_29 , ОСОБА_27 , ОСОБА_5 , ОСОБА_26 , ОСОБА_28 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , результати проведення тимчасового доступу до речей і документів, які перебувають у володінні мобільних операторів ПрАТ «Київстар», ТОВ «лайфселл», ПрАТ «ВФ Україна», протокол огляду речей, вилучених під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , висновок комп`ютерно-технічної експертизи та інші матеріали кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

6. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 27.01.2020 року надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 .
Згідно відомостей з розшукової бази обліку МВС, ОСОБА_5 значиться як особа, яка переховується від органів влади.
13.07.2020 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси повторно постановлено ухвалу про надання дозволу на затримання ОСОБА_5 .
Беручи до уваги викладену процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 в рамках даного кримінального провадження, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведення його вини у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень у встановленому законом порядку судом, слідчий суддя приходить до переконання, що усвідомлення підозрюваним можливих наслідків ймовірного вчинення інкримінованих йому діянь, може свідчити, що останній буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також іншим чином перешкоджати даному кримінальному провадженню, а відтак ризики передбачені п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України в рамках даного кримінального провадження наявні.
Як вбачається з матеріалів даного клопотання, на які в підтвердження існування обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України посилається сторона обвинувачення, останні містять низку протоколів допиту потерпілих осіб, в яких наявні їх анкетні дані, зокрема їх місце проживання.
За таких обставин, оскільки у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно підозрюваного ОСОБА_5 до суду, цілком ймовірно, що потерпілі особи будуть запрошуватися до суду для дачі відповідних показань, слідчий суддя приходить до переконання про наявність в рамках даного кримінального провадження ризику можливого незаконного впливу з боку підозрюваного ОСОБА_5 на потерпілих осіб в рамках такого кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Більше того, з огляду на кількість інкримінованих підозрюваному ОСОБА_5 епізодів ймовірної злочинної діяльності, а також їх фактичні обставини, які носять умисний та корисливий характер та спрямовані на заволодіння майном потерпілих осіб, що безумовно може свідчити про цілеспрямований характер таких дій, враховуючи відсутність у підозрюваного офіційного місця роботи, а відтак і заробітку, з огляду на факт притягнення його на теперішній час до кримінальної відповідальності Суворовським районним судом м. Одеси, слідчий суддя не може виключати наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого вчинення підозрюваним іншого корисливого кримінального правопорушення.
7. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.
Слідчий суддя зазначає, що інкриміновані за обставинами даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_5 кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 190 КК України, в обов`язковому порядку вимагають від слідчого судді визначення відповідного розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у випадку якщо слідчий суддя прийде до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (абзац 1 ч. 3 ст. 183 КПК України).
Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, ймовірного розміру завданої шкоди, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому, слідчий суддя знову ж таки наголошує, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_5 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.
8. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_5 відповідного розміру застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як вбачається з наявних у слідчого судді матеріалів, які долучені стороною обвинувачення в обґрунтування поданого клопотання, ОСОБА_5 інкримінується можливе вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, в результаті вчинення яких потерпілим особам ймовірно було завдано майнової шкоди на загальну суму 584 340 гривень (що стосується діяльності всієї можливої організованої групи), що включає 374 940 гривень відносно епізодів, інкримінованих конкретно ОСОБА_5 .
Слідчий суддя враховує, що згідно п. 3 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому, згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
За таких обставин, беручи до уваги ймовірний розмір майнової шкоди, який міг бути спричинений за обставинами даного кримінального провадження (з огляду на інкриміновані підозрюваному дії), кількість інкримінованих підозрюваному ОСОБА_5 епізодів злочинної діяльності, а також цинічність таких дій, враховуючи процесуальну поведінку підозрюваного в рамках такого кримінального провадження, відносно якого надавався дозвіл на його затримання, а також з огляду на його майновий та сімейний стан, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід визначити розмір застави у вигляді 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 630 600 (шістсот тридцять тисяч шістсот) гривень, який на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у випадку її внесення, під загрозою звернення застави в дохід держави, у випадку порушення покладених на нього процесуальних обов`язків.

9. Спростування доводів захисника в судовому засіданні.
Як було повідомлено в ході свого виступу захисником підозрюваного адвокатом ОСОБА_4 , оскільки в матеріалах даного клопотання відсутня постанова про визначення групи прокурорів, то прокурор ОСОБА_3 являється не уповноваженим суб`єктом на участь в рамках даного кримінального провадження.

Разом з тим, з такими доводами захисника підозрюваного слідчий суддя не може погодитися, з огляду на наступне.

Як вбачається з п. п. 21, 22 постанови колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду ВС від 19.05.2020 року, аналіз положень КПК свідчить про те, що визначення слідчого чи прокурора не є тим випадком, для якого Кодекс вимагає винесення постанови. Цей висновок можна зробити зі співставлення двох пунктів частини 2 статті 39 КПК: в пункті 1, який стосується визначення слідчого, слідчих або старшого слідчої групи керівником органу досудового розслідування, постанова не згадується, у той час як пункт 2 для відсторонення слідчого від розслідування прямо вимагає вмотивованої постанови. Частина 1 статті 37 КПК не визначає, у якому вигляді має прийматися рішення про визначення процесуального керівника у розслідуванні. Виходячи з правила casus omissus pro omisso habendus est, Суд не вбачає підстав додавати до тексту закону не висловлену в ньому вимогу і вважає, що відсутність у відповідних положеннях, які прямо стосуються регулювання цього питання, згадки про необхідність постанови, означає необов`язковість такої постанови для визначення конкретного слідчого або прокурора, яким доручається виконання відповідних повноважень у певній справі.

Більше того, слідчий суддя враховує, що про участь прокурора ОСОБА_3 в рамках даного кримінального провадження в якості процесуального керівника можуть свідчити відомості в частині того, що саме клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було погоджено безпосередньо прокурором ОСОБА_3 , відомості відносно якого також наявні й в витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань в рамках кримінального провадження № 0001135 від 21.12.2019 року.
10. Висновки слідчого судді.
Таким чином, вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001135 від 21.12.2019 року задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 630 600 (шістсот тридцять тисяч шістсот) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 09.09.2020 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали обчислюється з моменту фактичного затримання та припиняє свою дію 09.09.2020 року, в межах строків досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1