печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді від 12.02.2020 року в рамках кримінального провадження № 0000091,- В С Т А Н О В И В:

05.06.2020 року у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвал слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 12.02.2020 року (справа №757/6288/20-к), 13.02.2020 року (справи №757/6775/20-к, №757/6775/20-к), в рамках кримінального провадження № 0000091.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешти було накладено безпідставно, необґрунтовано, також посилається на те, що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна.

Представник заявника у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначив, що арешт є необґрунтованим та просив його скасувати. На даний час потреба в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення як арешт майна ОСОБА_3 відпала, а обставини, які б виправдовували подальше втручання держави у правомірне володіння ОСОБА_3 належним йому майном припинили своє існування.
Заявник в судовому засіданні підтримав позицію свого представника.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином.
Заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши його матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000091 від 11.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України..
Ухвалою слідчого судді від 12.02.2020 року (справа №757/6288/20-к) було накладено арешт на мобільний телефон марки «Blackview» моделі «P2», imei (гніздо 1): НОМЕР_1 , imei (гніздо 2): НОМЕР_2 , в якому знаходяться сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з номером « НОМЕР_3 » та сім-картка оператора стільникового зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером « НОМЕР_4 », який належить Новось ОСОБА_5 , та добровільно виданий Новосьо ОСОБА_6 під час його затримання 04.02.2020 року.
Ухвалою слідчого судді від 13.02.2020 року (справа №757/6816/20-к) було накладено арешт на автомобіль легковий, марки «КІА SORENTO», 2008 року випуску, сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_5 , номер кузову (VIN) НОМЕР_6 , який згідно реєстраційної картки транспортного засобу № НОМЕР_7 на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .
Ухвалою слідчого судді від 13.02.2020 року (справа №757/6775/20-к) було накладено арешт на будинок, за адресою: АДРЕСА_1 , що має реєстраційний номер 25592264, що згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба.
Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 09.07.2019 при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що ОСОБА_7 є підозрюваним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 190 КК України, санкція ч. 4 ст. 190 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років, з додатковим обов`язковим покаранням у вигляді конфіскації майна. Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що є всі наявні передбачені ст. 170 КК України підстави для накладення арешту на майно підозрюваного, зазначене в клопотанні прокурора, з метою забезпечення можливої конфіскації майна.
Так, за встановлених обставин вбачається, що слідство у кримінальному провадженні триває, проводяться слідчі дії, які спрямовані на повне, всебічне та об`єктивне розслідування.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Аналізуючи доводи клопотання про скасування арештів на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арештів на майно підозрюваного та не доводять, що в подальшому в застосуванні арештів відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави на які посилається представник заявника, що на його думку, свідчать про необхідність скасування вказаних арештів, є предметом перевірки органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження №0000091, та вказане свідчить про протилежне та підтверджує необхідність продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту корпоративних прав.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості накладення арештів на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді від 12.02.2020 року в рамках кримінального провадження № 0000091.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде оголошений 6.07.2020р. о 13.45 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1