н/п 1-кс/953/3939/20
"02" червня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
1. Чи мали місце будь-які патології чи хронічні захворювання плоду?
2. Чи могли патології плоду (у випадку їх наявності) призвести до внутрішньоутробної асфіксії?
3. Чи правильно визначалися терміни внутрішньоутробного життя плоду під час кожної явки вагітної ОСОБА_5 , виходячи з тих даних, що були у лікарів акушерів- гінекологів ОСОБА_3 та ОСОБА_6 на момент таких явок?
4. Чи був новонароджений доношеним і зрілим, або навпаки недоношеним і незрілим та який термін внутрішньоутробного життя плоду?
5. Чи є дитина переношеною?
6. Чи може бути наявність першородної змазки у дитини народженої на 42 тижні вагітності?
7. Чи були у народженої дитини шви та роднічки зменшені?
8. Чи може вважатися діагноз «ідіоматична тромбоцитопенічна пурпура» хронічним, за умови що пацієнтка з 2007 року жодного разу не зверталась до лікаря через дане захворювання?
9. За якою методикою лікар акушер-гінеколог зобов`язаний визначати термін внутрішньоутробного життя плоду?
10. Чи має можливість лікар акушер-гінеколог визначати термін внутрішньоутробного життя плоду за методикою Гаазе?
11. Враховуючи, що ОСОБА_5 спостерігала протягом чотирьох візитів з дев`яти лікар акушер-гінеколог ОСОБА_6 , двічі оглядала терапевт ОСОБА_7 , яка не зазначила у виписці будь-якого хронічного захворювання, пологи приймав та входив до консиліуму ОСОБА_8 , то після яких саме і чиїх дій наслідки у вигляді смерті були невідворотні?
12. Якими показниками мав визначатися шлях майбутніх пологів для вагітної ОСОБА_5 , акушерськими чи гематологічними?
13. Якими показниками визначався шлях майбутніх пологів для вагітної ОСОБА_5 .?
14. Експертам взяти до уваги, що протокол УЗ-Дослідження від 06.09.2018 р. ОСОБА_5 який міститься в Історії вагітності та пологів ОСОБА_5 є достовірним та виправлень не має.
При цьому, крім відповідей на поставлені питання, провести необхідні судово-медичні дослідження відповідно до діючих нормативів, що поширюються на конкретний випадок, з можливістю отримання відповідей на інші (не сформульовані) питання в межах компетенції судово-медичного експерта.
В судове засідання захисник підозрюваної ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 не з`явилась, надала суду заяву про розгляд поданого нею клопотання за її відсутності.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання адвоката ОСОБА_4 та надані стороною захисту та стороною обвинувачення матеріали, приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.
Системний аналіз положень ст. 242-244 КПК України дозволяє зробити висновок, що сторона захисту має право звернутись до слідчого судді із клопотанням про проведення експертизи лише під час проведення досудового розслідування.
Відповідно до вимог ст. 3 КПК України досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного і керуючись ст. 3, 107, 242-244, 372 КПК України
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1