ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №11-сс/818/132/20 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 січня 2020 року м.Харків
Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
Цією ухвалою слідчого судді задоволено клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 11 грудня 2019 року в порядку ст. 379 КПК України.
Виправлено допущені описки в ухвалі слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2019 року.
Не погодившись з ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу в яких просить скасувати ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2019 року та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання прокурора.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді незаконна, прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження має відбуватись з дотриманням певних умов.
Зокрема, відповідно до Рішення ЄСПЛ «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19.06.2001 року в п. 53 якого зазначено, що «… право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмежуванням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави…», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.
У розумінні положень ст. 379 КПК України правом оскаржити рішення слідчого судді про виправлення описки наділені заінтересовані особи.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються, зокрема, свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю.
В порядку ст. 50 КПК України до апеляційної скарги не було додано копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю адвоката ОСОБА_3 .
В матеріалах справи міститься ордер між Т-К ТОВ з ІІ Фірма «Харків-Москва» та адвокатом ОСОБА_3 , датовані лише 24.12.2019 року, однак адвокат ОСОБА_3 не приймав участі при розгляді справи слідчим суддею, а тому не може подавати від свого імені та за своїм підписом апеляційну скаргу та клопотання про поновлення пропущеного строку на подачу апеляційної скарги, адже право ставити питання про поновлення строку є похідним від права на апеляційне оскарження.

ККрім того, 11.01.2020 року до апеляційного суду надійшла заява Генерального директора ТК ТОВ з ІІ фірма «Харків-Москва» - Дукера Шмуела, в якій він відмовлявся від апеляційної скарги поданої адвокатом ОСОБА_3 , і стверджує, що саме він є уповноваженою особою.

Ч. 2 ст. 19 Конституції України регламентує, що посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та законами України дана норма розповсюджується і на суддів всіх судових інстанцій.

З огляду на викладене, адвокат ОСОБА_3 не є суб`єктом апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 379 КПК України, а тому його апеляційна скарга підлягає поверненню, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК України.
Отже, на підставі п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК України суддя-доповідач приходить до висновку, що необхідно повернути апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року, оскільки вона подана особою, що не має в даний час права подавати апеляційну скаргу.
Повернення апеляційної скарги не позбавляє ТК ТОВ Фірма «Харків-Москва» в подальшому права звернутися з апеляційною скаргою з додержанням порядку, передбаченого КПК України за наявності належного зазначення та підтвердження встановленого чинним КПК України процесуального статусу.
Керуючись ст. 399 КПК України , -

У Х В А Л И В:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року про виправлення описки разом з доданими до неї матеріалами невідкладно повернути особі, що її подала.

При цьому апеляційна скарга підлягає поверненню разом з доданими до неї матеріалами особі, яка її подала разом з копією даної ухвали.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя Харківського

апеляційного суду ОСОБА_2