Справа № 755/7698/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003469 від 08.04.2018 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луганськ, українця, громадянина України, працюючого не офіційно монтажником, із незакінченою вищою освітою, розлученого, маючого на утриманні дитину 2016 р.н. (зі слів), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003469 від 08.04.2018 року, відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2018 року ОСОБА_3 оголошено в розшук, а судове провадження було зупинено до його розшуку.
У подальшому, до суду надійшло повідомлення про те, що у ході оперативно-розшукових заходів затримано ОСОБА_3 , який перебуває у розшуку.

Так, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12 травня 2020 року у вказаному провадженні відновлено судове провадження і призначено судове засідання для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 та для розгляду кримінального провадження.

У підготовчому судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України, до розгляду, оскільки дотримано норм кримінально-процесуального законодавства.

Учасники кримінального провадження не заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду.

Зокрема, прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про те, що до обвинуваченого ОСОБА_3 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останній за час розгляду кримінального провадження до суду на неодноразові виклики жодного разу не з`являвся, на телефонні дзвінки не відповідав, за місцем проживання був відсутній, що свідчить про те, що він переховувався від суду, у зв`язку з чим, його було оголошено в розшук. Зокрема, обвинувачений ОСОБА_3 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, може впливати на свідків і менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки останнього.

Захисник ОСОБА_5 заперечував щодо застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вчинене кримінальне правопорушення є середньої тяжкості і воно є незакінченим, а лише замах на нього. Його підзахисний від явки до суду не ухилявся, повістки не отримував. Зокрема, прохав врахувати щире каяття обвинуваченого ОСОБА_3 та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку свого захисника, прохав застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, оскільки він працює і має дитину.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 цього Кодексу.

Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 291 КПК України, до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування.

Так, обвинувальний акт повинен містити відомості, зазначені в ч. 2 ст. 291 КПК України, зокрема: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.

З урахуванням викладеного, вивчивши обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для його повернення прокурору не встановлено.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Заслухавши учасників кримінального провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, а також на конкретні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_3 .
Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, виключно, у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При розгляді даного клопотання суд враховує положення п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.

Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав прокурором не зазначено, суд приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_3 найбільш суворого запобіжного заходу взяття під варту.

З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи поряд з цим, що обвинувачений працює неофіційно, має на утриманні малолітню дитину, має постійне місце проживання у м. Києві, раніше не судимий, суд приходить до висновку, що тримання підозрюваного під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків.

Таким чином, докази та обставини, на які посилається прокурор у судовому засіданні, не дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, негативно впливати на хід кримінального провадження, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні, вважає достатнім для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У зв`язку з вищенаведеним, суд приходить до висновку, що до обвинуваченого ОСОБА_3 можливо застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання і саме такий запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останнього, у зв`язку з чим, у клопотанні прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-179, 183, 194, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003469 від 08.04.2018 року, відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України, призначити до судового розгляду на 13 травня 2020 року на 12 годину 50 хвилин у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, представника потерпілого та обвинуваченого.

У задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 відмовити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Зобов`язати ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду та згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
не відлучатися за межі міста Києва без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну місця проживання.

Вказані обов`язки покласти на ОСОБА_3 на два місяці - до 11 липня 2020 року.
Роз`яснити ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Звільнити обвинуваченого ОСОБА_3 з-під варти в залі суду.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя