Справа № 202/8294/19
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

26 грудня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській областіОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0001274 від 10.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернулася в кримінальному провадженні № № 0001274 від 10.08.2019 року з клопотанням, яке погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене під час обшуку за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_4 майно, а саме: медичний шприц об`ємом 20 мл, заповнений рідиною коричневого кольору до відмітки 20 мл, яка схожа на наркотичний засіб опій ацетильований; медичний шприц об`ємом 5 мл, заповнений рідиною коричневого кольору до відмітки 5 мл, яка за своїми зовнішніми характеристиками схожа на наркотичний засіб опій ацетильований, електронні ваги із залишками речовини білого кольору, медичний шприц об`ємом 2 мл, заповнений прозорою рідною до відмітки приблизно 0,5 мл; медичний шприц об`ємом 2 мл із залишками речовини темно-бурого кольору, медичний шприц об`ємом 20 мл, всередині якого знаходиться матеріал, схожий на вату із залишками речовини світло-коричневого кольору, медичні шприци об`ємом 2 мл та 5 мл, які мають залишки рідини світло-коричневого кольору, прозору колбу з кришкою чорного кольору, прозору колбу з кришкою зеленого кольору, прозорий тубус та металеву посудин, що мають залишки рідини коричневого кольору.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Аналіз наведених норми свідчить, що з метою забезпечення кримінального провадження, у тому числі збереження речових доказів, арешт накладається не на будь-яке майно, а щодо якого доведено існування ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження тощо.
При цьому частиною другою статті 171 КПК України встановлені вимоги до клопотання слідчого, прокурора про арешт майна.
Зокрема, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету арешту відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Клопотання слідчого про арешт майна вказаним вимогам не відповідає.
Так, у клопотанні слідчого не зазначено підстави арешту вказаного майна відповідно до положень статті 170 КПК України, а саме з клопотання не вбачається, що відносно цього майна існують ризики його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження тощо.
У даному випадку клопотання слідчого про арешт майна зводиться до загального цитування положень статті 170 КПК України.
Крім того, з клопотання слідчого вбачається, що вищевказані речовини та предмети були вилучені під час проведення санкціонованого обшуку. Разом із тим у клопотанні слідчого не обґрунтовано у зв`язку з чим вони вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна необхідно повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.
Керуючись ст. 172 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській областіОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0001274 від 10.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, повернути прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1