16.02.2020 Єдиний унікальний № 371/175/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

16 лютого 2020 року м. Миронівка

ЄУН 371/175/20

Провадження № 1-кс/371/47/20

Миронівський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000059, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 лютого 2020 року за ст. 194 ч. 2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 14 лютого 2020 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, щослідчим відділом поліції розслідується кримінальне провадження за фактом умисного знищення/пошкодження майна, вчиненого шляхом підпалу, у виді будинку, розташованого по АДРЕСА_1 .

В ході невідкладного огляду місця події, в житловому будинку по АДРЕСА_1 виявлено металеву каністру, що обмотана поліетиленовими пакетами «АТБ» білого кольору, пожежне сміття, бензопилу червоного кольору марки «Бензопила 4500». Виявлені речі у виді металевої каністри, обмотаної поліетиленовими пакетами «АТБ» білого кольору, пожежного сміття, бензопили червоного кольору марки «Бензопила 4500» вилучено до Миронівського ВП ГУНП в Київській області.

Вилучене майно оглянуто слідчим та долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ. За позицією слідчого, вилучені матеріальні об`єкти мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки вміст металевої каністри та бензопили бувзнаряддям вчинення кримінально протиправних дій, пожежне сміття наслідки вчиненого кримінального правопорушення.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлені належно, в судове засідання не з`явилися. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

13 лютого 2020 року на підставі повідомлення диспетчера служби «101» до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про факт умисного знищення/пошкодження майна у виді житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , вчиненого шляхом підпалу,

За вказаним фактом СВ Миронівського ВП ГУНП в Київській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000059 за ознаками злочину, передбаченого ст. 194 ч. 2 КК України.

За встановленим досудовим розслідуванням обставинами, 12 лютого 2020 року близько 21 години 45 хвилин ОСОБА_3 , проживаючий по АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, використавши легкозаймисту рідину бензин та сірники, підпалив кімнати житлового будинку. Внаслідок загорання житлових кімнат вогнищем було охоплено частину стелі кімнати ОСОБА_4 , яка проживає у суміжній частині вказаного житлового будинку.

13 лютого 2020 року проведено невідкладний огляд місця події. Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 16 лютого 2020 року узаконено проведення вказаної слідчої дії.

В ході огляду житлового будинку під номером АДРЕСА_1 встановлено, що вказаний будинок є одноповерховим з шиферним перекриттям та має окремі два входи. При огляді частини будинку, користувачем якої є ОСОБА_3 , виявлено металеву каністру зелено-сірого кольору, обмотану поліетиленовими пакетами білого кольору з написом «АТБ», при відкритті якої відчувається різкий запах бензину, пожежне сміття обгорілі рештки металевого ліжка, глиняні залишки стелі, бензопилу червоного кольору марки «Бензопила 4500».

Виявлені речі у виді металевої каністри зелено-сірого кольору, обмотаної поліетиленовими пакетами білого кольору з написом «АТБ» (поміщено до спец. пакету №INZ 4060245), пожежного сміття (поміщено до спец. пакетів № 0008786 та №0008787), бензопили червоного кольору марки «Бензопила 4500» (на яку прикріплено бирку з відповідними написами) було оглянуто слідчим та вилучено до Миронівського ВП ГУНП в Київській області.

Факт вилучення майна зафіксований у протоколі огляду місця події від 13 лютого 2020 року.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення слідчим до клопотання додано копії рапорту від 12 лютого 2020 року, заяви ОСОБА_4 від 13 лютого 2020 року, протоколу огляду місця події від 13 лютого 2020 року, постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 13 лютого 2020 року,квитанції про отримання на зберігання речових доказів, вилучених (отриманих) стороною обвинувачення під час здійснення кримінального провадження № 0000059 від 13 лютого 2020 року, протоколу допиту потерпілої ОСОБА_4 від 13 лютого 2020 року, звіту про причину пожежі, яка виникла 12 лютого 2020 року в житловому приміщенні будинку за адресою: АДРЕСА_1 , протоколу №28 медичного огляду для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння від 12 лютого 2020 року, пояснення ОСОБА_3 від 13 лютого 2020 року.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Матеріальні об`єкти у виді металевої каністри та бензопили, зокрема, їхній вміст, є такими, що, ймовірно, були знаряддям вчинення кримінально протиправних дій, пожежне сміття, ймовірно, зберегло на собі сліди злочину.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речові докази вчинення злочину, передбаченого ст. 194 ч. 2 КК України.

Майно у виді металевої каністри та бензопили, ймовірно, належить ОСОБА_3 .

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування чи знищення, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою попередження приховування чи знищення майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000059, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 лютого 2020 року за ст. 194 ч. 2 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальні об`єкти:

- металеву каністру зелено-сірого кольору, обмотану поліетиленовими пакетами білого кольору з написом «АТБ», при відкритті якої відчувається запах горючої речовини бензину, яку поміщено до спец. пакету №INZ 4060245;
- бензопилу червоного кольору марки «Бензопила 4500», на яку прикріплено бирку з відповідними написами та підписами понятих;
- пожежне сміття, яке поміщено до спец. пакетів № 0008786 та №0008787.
Згідно положень статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1