печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 грудня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі підозрюваного ОСОБА_3 , слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за заявою підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000964, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 жовтня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :
У провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000964.

В обґрунтування заяви підозрюваний ОСОБА_3 вказує, що слідчий суддя ОСОБА_5 в судовому засіданні відмовив у задоволенні клопотання про залучення до розгляду вказаного клопотання третього по кількості захисника, чим порушив права підозрюваного. Таким чином, на думку заявника, слідчий суддя ОСОБА_5 має упереджене ставлення до особи підозрюваного та до даного судового процесу.

Підозрюваний ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву про відвід підтримав та просив задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши заявлений відвід слідчому судді, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали провадження, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Заявлений відвід, мотивований тим, що особисті права та інтереси ОСОБА_3 порушуються у зв`язку з тим, що слідчий суддя ОСОБА_5 в судовому засіданні відмовив у задоволенні клопотання про залучення до розгляду вказаного клопотання третього по кількості захисника, чим порушив права підозрюваного. Таким чином, на думку заявника, слідчий суддя ОСОБА_5 має упереджене ставлення до особи підозрюваного та до даного судового процесу.

Наряду з вказаним, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріалами також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000964.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суддя,

У Х В А Л И В :
Заяву підозрюваного ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000964, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 жовтня 2019 року, залишити без задоволення.

Ухвала судді не підлягає оскарженню.

Суддя ОСОБА_1