Справа № 355/1618/19
Провадження № 1-кс/355/5/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
обрання запобіжного заходу у вигляді домашного арешта

02 січня 2020 року слідчий суддя Баришівського районного суд Київської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого СВ Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, № 0000404 від 31.10.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Зазначене клопотання обґрунтовує тим, що 31 жовтня 2019 року, близько 17:30 години, ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , незаконно проникли до будинку АДРЕСА_1 , де застосувавши насильство, що виразилося у заподіянні ударів руками по обличчю ОСОБА_9 , відкрито заволоділи грошовими коштами в сумі 46 000 грн., 600 доларів США , 70 Євро та двома ноутбуками один з який марки "Lenovo", що належали ОСОБА_10 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, завдавши останній майнової шкоди.

Умисні дії ОСОБА_6 кваліфіковано за ч. 3 ст. 187 КК України.

05.11.2019 року ОСОБА_6 , затримано у порядку ст. 208 КПК України.

06.11.2019 з додержанням порядку та строків, встановлених ст.ст. 276-278 КПК України, ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

08.11.2019 року слідчим суддею Баришівського районного суду Київської області відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб , до 03.01.2020 року.

24.12.2019 року керівником Бориспільської місцевої прокуратури Київської області строк досудового розслідування продовжено до 06.02.2020 року.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема:

- протоколом огляду від 31 жовтня 2019 року за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було оглянуто дачний будинок та місце де зі слів потерпілої ОСОБА_11 знаходилися грошові кошти та ноутбук «Lenovo» мобільний телефон, якими заволодів ОСОБА_6 04 листопада 2019 року;

- протоколом обшуку від 05 листопада 2019 року за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого виявлено та вилучено Постанову про накладення адміністративного стягнення на ім`я ОСОБА_9 та речами вилучених в ході обушку;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 від 01 листопада 2019 року.

- протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_11 від 07 листопада 2019 року, у ході якого ОСОБА_11 впізнала ОСОБА_6 як особу, яка 31 жовтня 2019 року приблизно 17:30 в будинку АДРЕСА_4 , вчинила напад на неї та незаконно заволоділа належній їй грошовими коштами та ноутбуком «Lenovo»;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , яка вказала, що 28.10.2019 по АДРЕСА_5 , бачила- двох невідомих осіб чоловічої страті, які ходили по АДРЕСА_6 .

- Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , який пояснив, що ОСОБА_7 пропонував йому здійснити крадіжку з дачного будинку в СТ «Сулимівське-1», той відмовився, а 04.11.2019 року ОСОБА_14 повідомив про вчинену крадіжку, яку той вчинив з двума іншими особами з домоволодіння літньої жінки в СТ «Сулимівське-1».

- Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 , в якому останній розповів про обставини готування та вчинення злочину.

- Протоколом слідчого експерименту з участю підозрюваного ОСОБА_8 , під час якого останній відтворив обставини вчинення злочину.

- Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 під час якого останній повідомив, що щиро кається в скоєному та має намір відшкодувати заподіяну шкоду.

Враховуючи викладене просить продовжити обраний відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06.02.2020 року.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити з підстав, викладених в клопотанні.

Крім того в судовому засіданні прокурор зазначив, що підозрюваний не в повній мірі співпрацює зі слідством, відмовляється від проведення слідчих дій, а тому немає підстав вважати, що підозрюваний кається в скоєному.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 заперечив проти заявленого клопотання та подав суду клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Зазначене клопотання мотивує тим, що за два місяці досудового розслідування слідчим з його підзахисним проведено лише одна слідча дія, будь-яких пропозицій з приводу проведення слідчих експериментів від слідчого не надходило. Під час проведення допиту слідчий жодного разу не спитав у ОСОБА_6 про газовий балончик, який начеб то був предметом злочину. Під час допиту слідчий лише натякнув на можливість відібрання біологічних зразків, проте в подальшому жодних дій з даного приводу не було. Крім того захисник не погоджується з доводами обвинувачення про відсутність у його підзахисного міцних соціальних зв`язків, оскільки останній має батьків, має постійне місце проживання, має позитивні характеристики, та частково відшкодовує потерпілій заподіяну шкоду.

Підозрюваний ОСОБА_6 погоджується з доводами свого захисника.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48 ), відповідно до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті в суді.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 3 ст. 187 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, постійне місце проживання, сімейний стан підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою.

Підозрюваний має задовільний стан здоров`я (доказів наявності захворювань суду надано не було, клопотань про поганий стан здоров`я під час розгляду клопотання не надходило), має постійне місце проживання та батьків, до кримінальної відповідальності притягується вперше, постійної роботи не має, характеризується позитивно.

Як вірно зазначив в своєму клопотанні захисник, доводи сторони обвинувачення, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також продовжувати злочинну діяльність, у зв`язку з чим виникла необхідність застосування до останнього найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними та не підтвердженими матеріалами клопотання, та не прийняті судом під час обрання запобіжного заходу.

Оцінюючи на даній стадії наявні ризики знищення доказів по справі та те, що підозрюваний може чинити тиск на потерпілу та інших підозрюваних в даному кримінальному провадженні, суд зазначає наступне.

Звертаючись з клопотанням про продовження досудового розслідування, підставою для продовження строку слідчий зазначає лише необхідність отримання висновків експертів та продовження запобіжних заходів відносно підозрюваних. Дані підстави зазначені в постанові про продовження строків досудового розслідування від 24.12.2019 року (а.с.64-69). Таким чином з даної постанови вбачається, що слідчий не планує проведення буд-яких інших слідчих дій, як то відтворення, відшукання доказів та інше, вважаючи що по справі здобуті всі докази окрім висновків експертів. А тому ризик знищення доказів по справі не підтверджений в судовому засіданні, оскільки слідчий навіть не планував відшукання таких доказів.

Оцінюючи ризик вчинення тиску на потерпілу та інших підозрюваних, суд зважає на наступне.

Домашній арешт є другим по жорсткості запобіжним заходом, та на думку суду, даний запобіжний захід зможе забезпечити належний контроль за підозрюваним та унеможливить будь-яке спілкування підозрюваного з потерпілою та іншими підозрюваними.

В судовому засіданні захисником наданий доказ того, що на час розгляду даного клопотання ОСОБА_6 розпочато відшкодування заподіяної шкоди, а саме, його захисниками, за дорученням підозрюваного відправлено потерпілій 20000 (двадцять тисяч) гривень на відшкодування заподіяної шкоди. Суд критично ставиться до заперечень прокурора, про те, що не надано підтверджень отримання потерпілою даних коштів, оскільки даний факт свідчить про добровільність дій підозрюваного та намагання зменшити наслідки вчиненого.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оскільки прокурор не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні.

З огляду на викладене, в судовому засіданні встановлено, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про те, який запобіжний захід відносно підозрюваного слід застосувати, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, як такий що зможе забезпечити належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзду в Україну.

- прибувати за кожним викликом суду, прокурора та слідчого;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 та іншими підозрюваними в справі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи.

- носити електронний засіб контролю.

Суд вважає, що зазначений запобіжний захід повною мірою зможе забезпечити контроль за підозрюваним, та через значну відстань між місцями проживання підозрюваного , потерпілою, та іншими підозрюваними унеможливить будь-який тиск підозрюваного на потерпілого, та будь-який контакт між ними.

Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 181, 194 КПК України,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, № 0000404 від 31.10.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Ржищів Київської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , офіційно не працюючого, не депутата, не одруженого, раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання АДРЕСА_3 , строком з 02.01.2020 року до 06.02.2020 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ст. 194 ч. 5 КПК України , а саме:

- здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзду в Україну.

- прибувати за кожним викликом суду, прокурора та слідчого;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 та іншими підозрюваними в справі ОСОБА_7 та ОСОБА_8

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи.

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити з 02.01.2020 року до 06.02.2020 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладеного на нього обов`язку, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

На підставі ст. 535 ч. 4 КПК України слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000404 повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у КП №0000404.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1