печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМПРЕКС КОМПАНІ», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0003241, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ТОВ «ІМПРЕКС КОМПАНІ», звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 02.05.2019 на активи сум лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ у Державній фіскальній службі України Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМПРЕКС КОМПАНІ» (ідентифікаційний код 41925286, місцезнаходження: вул. Смольна, 9-Б, м. Київ, 04053).

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, безпідставно та підлягає скасуванню, оскільки вказана ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва винесена з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону та в результаті неповноти судового розгляду. Зазначає, що активи сум лімітів не є грошовими коштами або електронними грошами. На думку представника власника майна, прокурором не доведено, що суми ліміту ПДВ є предметом протиправної діяльності, об`єктом злочину. Посадові особи товариства не є підозрюваними в кримінальному провадженні. Накладення арешту позбавляє товариство реєструвати податкові накладні та здійснювати господарську діяльність.

В судове засідання представник власника майна, повідомлений належним чином про місце, дату та час судового розгляду, не з`явився, відповідних заяв на адресу суду не направив.

Прокурор у кримінальному провадженні, повідомлений належним чином про місце, дату та час розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, положень ч. 1 ст. 172 КПК України, вважає можливим розглянути клопотання у відсутність сторін, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, надходжу наступних висновків.

Генеральною прокуратурою України здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003241, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.10.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України.

В рамках означенного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.05.2019 накладено арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ряду юридичних осіб, зокрема на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «ІМПРЕКС КОМПАНІ» ().

Накладаючи арешт на майно, слідчий суддя виходив з того, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, а тому є підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В свою чергу, арешт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) зазначеною нормою КПК України не передбачений, як не передбачено і можливості накладення арешту на кошти, які знаходяться на електронному рахунку платника ПДВ.

Арешт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) фактично унеможливлює перерахування платником податку коштів з власного поточного рахунку в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку.

Таким чином, реєстраційний ліміт платника ПДВ в Системі електронного адміністрування ПДВ не є майном в розумінні статті 170 КПК України та не відповідає критеріям речових доказів в розумінні статті 98 КПК України, оскільки має адміністративно-правову природу та існує виключно в межах адміністративних правовідносин між платником і органом ДФС.

Відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.05.2019 по справі № 757/21146/19-к на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по «ІМПРЕКС КОМПАНІ» ().

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1