Справа № 645/1287/16-к
Провадження № 1-кп/643/339/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 року колегія суддів Московського районного суду м. Харкова у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , захисників обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , потерпілої ОСОБА_8 , захисника потерпілої адвоката ОСОБА_9 , перекладача ОСОБА_10 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_11 за ч. 3, 5 ст. 27, п.п. 6, 11 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 359 КК України, ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 5 ст. 27, п.п. 6, 11 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України, -

Встановила:

На розгляді Московського районного суду м. Харкова знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 подав клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_12 з тримання під вартою на домашній арешт .

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_6 посилається на те, що обвинувачений ОСОБА_12 тривалий час утримується під вартою, відсутні ризики, на які посилається прокурор під час обрання запобіжного заходу, відсутність наміру переховуватись від суду, допитані свідки зі сторони обвинувачення ,які не заявляли про будь-який тиск на них з боку обвинувачення чи сторони захисту , ОСОБА_12 є учасником АТО, має постійне місце мешкання , має вищу освіту , позитивно характеризується за місцем попереднього навчання, раніше не судимий.

Обвинувачені ОСОБА_12 , ОСОБА_13 підтримали клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Прокурор та потерпіла у судовому засіданні заперечували проти клопотання адвоката ОСОБА_6 , зазначивши про відсутність підстав для зміни запобіжного заходу.

Крім того , обвинувачений ОСОБА_13 заявив відвід складу суду вобрунтування якого посилається на відсутність законної юрисдикції.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження,судова колегія приходить до наступного висновку.
Положення ст.ст.75,76 КПК України зазначають підстави відводу щодо судді.
Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні викладені вст. 75 КПК України, де зазначено, що «суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сімї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сімї» заінтересовані в результатах провадження;4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35цього Кодексупорядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до вимог ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, вислухавши думку учасників судового процесу, вбачається, що заявлений відвід не містить належних, обґрунтованих та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, які передбачені зазначеними нормами КПК України.
Доводи,на які посилається обвинувачений ОСОБА_13 містять лише суб`єктивну, власну оцінку обвинуваченого діям та рішенням колегії суддів.
Будь-яких інших визначених законом підстав для відводу складу суду в ході розгляду заяви про відвід, судом встановлено не було.
Вирішуючи клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_12 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт , судова колегія виходить з наступного .

ч.2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_12 кримінального правопорушення, свідчать про підвищену суспільну небезпеку. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Відповідно до вимог статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.
Тримання під вартою може бути виправданим в тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.
З огляду на вищенаведене, суд враховує, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України ,суду не надано, тому, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого в ході судового слідства, а також виконання процесуальних рішень у справі, суд вважає,що підстав для зміни чи скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_12 колегією суддів не встановлено
Крім ,того в судовому засіданні обвинуваченим ОСОБА_12 постало питання про призначення запасного судді.

Відповідно ст. 320 КПК України у кримінальному провадженні, для проведення якого потрібен значний час, повинен бути призначений запасний суддя, який перебуває в залі судового засідання протягом судового розгляду. Рішення про необхідність призначення запасного судді приймає суд, що здійснюватиме судове провадження.
Ухвалою суду від 19.02.2018 року було проведено підготовче судове засідання по вказаному кримінальному провадженню без призначення запасного судді.
Посилання обвинуваченого ОСОБА_12 на обставину, що суд розглядає вказану справу без запасного судді ,що у майбутньому може привести до невиконання закону з боку колегії суддів та порушення розгляду справи в розумні строки є лише припущенням обвинуваченого .
Керуючись ст.ст.331 КПК України, судова колегія,
УХВАЛИЛА :

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_11 про відвід складу суду -відмовити
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_12 з тримання під вартою на домашній арешт - відмовити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою в Державній установі « Харківський слідчий ізолятор» , який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 02.02.2020 року включно .
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 строк тримання під вартою в Державній установі « Харківський слідчий ізолятор» , який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 02.02.2020 року включно .
Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом 7 днів, а обвинуваченим в той же термін з моменту вручення йому копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_2
Суддя ОСОБА_3