Справа №487/3663/20
Провадження №1-кс/487/4190/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.06.2020 року м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , в присутності захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Миколаєва клопотання слідчого слідчого відділу Заводського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002386 від 26.06.2020 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Чуднів Житомирської області, громадянина України, освіта середньо-спеціальна, працюючого охоронцем в охоронній компанії "КГБ", офіційно не одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
27.06.2020 року слідчий слідчого відділу Заводського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Заводського відділу Миколаївської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
В клопотанні сторона обвинувачення зазначає, що в провадженні СВ Заводського відділу поліції ГУ НП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження №0002386 від 26.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України
26.06.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив про його задоволення.
Захисник в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність зазначених прокурором ризиків. Просила обрати її підзахисному більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника. Зазначив, що дійсно, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, він дійсно з власного мобільного телефону подзвонив на лінію «102» та повідомив, що замінував супермаркет «АТБ», розташований за адресою: м. Миколаїв, пр. Центральний, 26-С. Згадані дії були вчинені ним свідомо з метою потрапити до установ пенітенціарної служби, щоб відстрочити стягнення з нього заборгованості за кредитним договором.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки учасників процесу, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З матеріалів клопотання вбачається, що провадженні СВ Заводського відділу поліції ГУ НП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження №0002386 від 26.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України
Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.06.2020 в період часу з 05 год.32 хв. по 05 год.37 хв., більш точного часу під час проведення досудового розслідування не виявилось можливим встановити, у ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись біля «АТБ-маркет», який розташований за адресою: м. Миколаїв, пр. Центральний, 26-С, виник злочинний умисел, направлений на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху.
Так, знаходячись у вищезазначений час у вищезазначеному місці, ОСОБА_5 , з метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, використовуючи власний мобільний телефон «Huawei» модель «P zmart Z», темно блакитного кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 та сім-карту № НОМЕР_3 , подзвонив до оператору «102» та завідомо неправдиво повідомив про те, що «АТБ-маркет», який розташований за адресою: м. Миколаїв, пр. Центральний, 26-С, замінований, тобто про підготовку його вибуху та зазначив час вибуху, а саме через 30 хвилин після його дзвінка.
26.06.2020 р. о 05 год.50 хв. ОСОБА_5 затриманий, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 26.06.2020 р.
26.06.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами, а саме: протоколом огляду місця події; електронним рапортам; актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; рапортом співробітників поліції; протоколом допиту підозрюваного; аудиозаписом телефонної розмови; матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження та пояснень, наданих в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, про що свідчить наступне: ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні, тяжкого злочину, скоєного ним свідомо з метою уникнення цивільно-правової відповідальності, що дає підстави вважати, що підозрюваний може продовжити злочинну діяльність та скоїти нове кримінальне правопорушення; крім того ОСОБА_5 зареєстрований на фактично проживає в м.Києві та працює вахтовим методом в м.Миколаєві, стійких соціальних зв`язків не має, а тому існує ризик спроби підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування, суду.
Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Застосування запобіжного заходу може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства (справа «Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 офіційно не одружений, раніше несудимий, свідомо скоїв тяжке кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння.
Слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, позбавить його можливості переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чинити вплив на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення. Запобігти ризикам, які зазначені в клопотанні слідчого, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
Враховуючи викладене, строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 слід рахувати з моменту взяття під варту.
Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.
Слідчий суддя не погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо можливості забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного лише у разі застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави, оскільки сама правова природа такого запобіжного заходу як застава є альтернативою запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, а встановлення такого значного розміру застави носить каральний характер для підозрюваного, оскільки фактично унеможливлює існування «альтернативи», яка закладена в правовому інституті застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та визначення її розміру, цілковито відображується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, співмірність завданій кримінальними правопорушеннями матеріальної шкоди, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 42040,00 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193-197, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Заводського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Чуднів Житомирської області підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з утриманням в Державній установі «Миколаївській слідчий ізолятор» до 24.08.2020 року.
Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній установі «Миколаївській слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Миколаївській слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти, внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Покласти на ОСОБА_5 у разі звільнення під заставу такі зобов`язання:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- утримуватися від спілкування із свідками з приводу обставин кримінального правопорушенння, у вчинені якого він підозрюється, крім випадків участі у проведенні слідчих (розшукових) дій у даному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади закордонний паспорт (паспорти)/ інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала слідчого судді в частині тримання під вартою ОСОБА_5 діє до 24.08.2020 року (включно).
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Заводського
районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1