Справа № 296/188/20
УХВАЛА
Іменем України
16 січня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Васильків, Київської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого, раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 09.04.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000190

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження №0000190 від 09.04.2019 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.307 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання сторона кримінального провадження зазначила, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні закінчується 17.01.2020, однак завершити досудове розслідування до вказаного часу не представляється можливим, оскільки необхідно долучити усі матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, а також згідного чинного законодавства провести розсекречення даних матеріалів та долучити до провадження; долучити висновки експертиз; долучити аналіз УОТЗ ГУНП в Житомирській області щодо отриманих роздруківок телефонних з`єднань фігурантів провадження; провести за участю підозрюваних слідчі експерименти, після чого вирішити питання про повідомлення про підозру усім особам причетним до вчинення злочинів, а також посилаючись на ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий просила продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 на 60 діб.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор клопотання підтримав з підстав зазначених у клопотанні, надав копію ухвали про продовження строку досудового розслідування та просив продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 посилаючись на ризики, передбачені ст. 177 КК України, зокрема, перебуваючи на волі та зважаючи на тяжкість покарання ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, а також може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення. Крім того, прокурор вказав, що кримінальне правопорушення було вчинено підозрюваним під час іспитового строку встановленого згідно вироку Васильківського міського суду Київської області від 16.08.19.

Підозрюваний та його захисник у задоволенні клопотання просили відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт. Захисник не погодився з доводами прокурора щодо наявних ризиків, вказав на неможливість сплати застави, оскільки підозрюваний не має постійного доходу. Підозрюваний також повідомив, що в результаті падіння з ліжка пошкодив ребра, а тому потребує належної медичної допомоги, яка йому надається лише в мінімальних розмірах, зобов`язується належно виконувати обов`язки у разі застосування іншого запобіжного заходу.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 20.11.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

21.11.2019 ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та одночасно визначено запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, у межах 240 (двісті сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 481 680 (чотириста вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) грн. та покладено такі обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 15.01.2020 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000190 від 09.04.2019 продовжено до чотирьох місяців, тобто до 20.03.2020 року.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Метою і підставою продовження тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Так, матеріали клопотання підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, і такі докази є достатніми на час розгляду клопотання для продовження тримання під вартою ОСОБА_5 .

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що доводи є обґрунтованими, оскільки заявлені у клопотанні ризики щодо можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків кримінального провадження не зменшилися та продовжують існувати. Про наявність ризиків свідчить також те, що кримінальне правопорушення було вчинено підозрюваним під час іспитового строку встановленого згідно вироку суду.

Також вбачається, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні закінчується 17.01.2020, однак завершити досудове розслідування до вказаного часу не представляється можливим, оскільки необхідно долучити усі матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, а також згідного чинного законодавства провести розсекречення даних матеріалів та долучити до провадження; долучити висновки експертиз; долучити аналіз УОТЗ ГУНП в Житомирській області щодо отриманих роздруківок телефонних з`єднань фігурантів провадження; провести за участю підозрюваних слідчі експерименти.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчим суддею враховані вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Водночас, даних про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту достатніми доказами не доведено. Не доводить необхідність зміни запобіжного заходу також стан здоровя підозрюваного, оскільки в установі тимчасового тримання існує медичний пункт, працівники якого зобов`язані надавати належну медичну допомогу підозрюваному.

З огляду на викладене, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого відповідно до Кримінального кодексу України передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі строком від 6 до 10 років з конфіскацією майна, а тому перебуваючи на волі та зважаючи на тяжкість покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків кримінального провадження, враховуючи особу підозрюваного, який не працює та не має джерел доходів, не має міцних соціальних зав`язків, у зв`язку із чим, наведені в клопотанні обставини свідчать про збереження існування ризиків, визначених ст. 177 КПК України, при цьому, застосування більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Разом з тим, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (абз. 2 ч.5 ст.182 КПК України).

Вирішуючи питання про розмір застави, слідчий суддя враховує обставини кримінального провадження, кримінальне покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним за вчинення тяжкого злочину, а також і обставини, викладені у повідомленні про підозру, у зв`язку з чим вважає, що застава у визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмірах не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, і повинна бути призначена в розмірах, що перевищує межу, визначену п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

При цьому, при визначенні розміру застави, слідчий суддя зважує не лише обсяг повідомленої підозри та можливість настання тяжких наслідків для конкретної особи, однак і виходить з тих позицій Європейського Суду, відповідно до яких визначення суми коштів, яку повинна надати особа, виходячи лише з можливих розмірів збитків, не відповідає статті 5 § 3 Європейської Конвенції. Застава повинна визначатися даними про особу, щодо якої обирається застава, її особистістю, добробутом, іншими ознаками, тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання переховуватися.

В судовому засіданні підозрюваний вказав, що не може сплатити раніше визначену суму застави.

Таким чином, враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, вважаю за необхідне визначити розмір застави у межах 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язки.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного передбачених у ч.5 ст. 194 КПК України, обов`язків для забезпечення процесуальних вимог слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Керуючись ст.ст.40, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, до 13.03.2020 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для виконання підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в сумі 420400 (чотириста двадцять тисяч чотириста гривень).

У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти такі обов`язки:

1)прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

2) не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

У разі не виконання вказаних вище обов`язків застава буде звернена в дохід держави та може бути вирішено питання про застосування іншого запобіжного заходу.

Вказані вище обов`язки покладаються на підозрюваного до 13.03.2020 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі слідчого ізолятора м. Житомира.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ст.206 КПК України зобов`язати уповноважених осіб СІЗО УВП м. Житомира №8 забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 та належної медичної допомоги.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання

Слідчий суддя ОСОБА_1