УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 грудня 2019 року

м. Київ
справа № 478/2030/15-к
провадження № 51 1 впс 17
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати

Касаційного кримінального суду складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув у судовому засіданні подання голови Миколаївського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження, внесених до ЄРДР № 0000371 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло подання голови Миколаївського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263 КК, з апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 30 жовтня 2019 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з Миколаївського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що під час автоматизованого розподілу справи між суддями Миколаївського апеляційного суду визначення складу колегії суддів не відбулося, тому що не вистачає необхідної кількості суддів, оскільки всі судді не можуть брати учать у розгляді справи, оскільки вже брали участь у розгляді цього кримінального провадження на стадії досудового розслідування. У зв`язку із цим голова апеляційного суду просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів кримінального провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення такого розгляду не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Згідно приписів п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з матеріалів провадження до Миколаївського апеляційного суду надійшли матеріали провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263 КК, з апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 30 жовтня 2019 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Запорізького апеляційного суду від 10 грудня 2019 року, визначення колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Відповідно до п. 2.12 Засад автоматизованої системи документообігу суду в Миколаївському апеляційному суді, затверджених Рішенням зборів суддів Миколаївського апеляційного суду від 02 жовтня 2018 року, визначено склад постійно-діючої колегії суддів судової палати у кримінальних справах, до якої входять: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанції.
Так, із п`яти суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, які фактично працюють, всі судді брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування.
В матеріалах кримінального провадження міститься витяг з Протоколу № 2 зборів суддів Миколаївського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року, якими не було підтримано пропозицію про можливість визначення складу колегії з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ.
Вказане унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
З огляду на зазначене, та у зв`язку з неможливістю утворення складу колегії суддів, Верховний Суд дійшов висновку, що подання голови Миколаївського апеляційного суду підлягає задоволенню, а матеріали провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263 КК, з апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 30 жовтня 2019 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою направленню на розгляд до Херсонського апеляційного суду.

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання голови Миколаївського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000371 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених за ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 1 ст. 263 КК, направити з Миколаївського апеляційного суду до Херсонського апеляційного суду для розгляду по суті.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3