Справа№635/1677/20
Провадження №1-кс/635/456/2020
УХВАЛА

20 березня 2020 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання старшого слідчого слідчого відділення Харківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000388 від 03.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мерефа, Харківського району, Харківської області, громадянина України, не працюючого, раніше не судимого, не одруженого, з середньо -спеціальною освітою, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України, -

встановив:

20 березня 2020 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділення Харківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000388 від 03.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому слідчий просить застосувати щодо останнього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 та забов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 : прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; невідкладно повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Як вбачається з клопотання слідчого, 03 березня 2020 приблизно о 20:30 громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , грубо порушуючи встановлені суспільством правила та норми поведінки, керуючись мотивами явної неповаги до суспільства, безпідставно, прийшовши до лавочок, що розташовані поряд з продуктовим магазином розташованому за адресою: АДРЕСА_2 . Своїми діями ОСОБА_4 з хуліганських мотивів грубо порушив громадський спокій, взявши у себе вдома залізну трубу ( з місцем для тримання довжиною 1,25 м, яку заздалегідь приготував та в подальшому за допомогою вказаної залізної труби, безпідставно, грубо порушуючи встановлені суспільством правила та норми поведінки, керуючись мотивами явної неповаги до суспільства підійшовши до однієї з лавочок на якій сидів ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та наніс останньому один удар залізною трубою по голові тим самим спричинивши ОСОБА_7 згідно висновку фахівця № 219-2020 від 05.03.2020 року забійну рану в лівій скроневій ділянці з переходом в тем`яну ділянку, що належить до легких тілесних ушкоджень, що спричинили за собою короткочасний розлад здоров`я тривалістю понад 6-ти днів, але не більше 3-х тижнів. Від нанесеного удару ОСОБА_7 впав на землю. Продовжуючи свої хуліганські дії ОСОБА_4 , висловлювався нецензензурною лайкою в бік ОСОБА_7 , свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 які намагались припинити його дії, не зважаючи на присутність вказаних осіб, кричав та висловлюватись нецензурною лайкою, не реагуючи на зауваження почав замахуватись залізною трубою на всіх присутніх. Після чого, продовжуючи свої хуліганські дії ОСОБА_4 почав втікати з вказаною трубою в руках, в цей час свідок ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та інші почали наздоганяти ОСОБА_4 з метою припинити його хуліганські дії. Втікаючи від свідків ОСОБА_4 постійно жбурляв в них камінням. Припинив свої хуліганські дії ОСОБА_4 лише після приїзду наряду поліції. Таким чином, ОСОБА_4 , протягом тривалого часу, а саме декількох годин, не припиняв свої хуліганські дії, які супроводжувались особливою зухвалістю, внаслідок чого було порушено спокій жителів АДРЕСА_3 . Своїми хуліганськими діями ОСОБА_4 спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_7 . Під час досудового розслідування вивчалась особа ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мерефа, Харківського району, Харківської області, громадянина України, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання характеризується посередньо, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває. 13 березня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Підозрюваний ОСОБА_11 свою вину у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнав частково, не зважаючи на що його вина повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами: протоколом огляду місця події від 03.03.2020, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 05.03.2020, протоколом проведення слідчого експерименту за участі потерпілого ОСОБА_12 від 05.03.2020, висновком фахівця з питань судово-медичної експертизи №219-2020 від 05.03.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 10.03.2020, протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_8 від 10.03.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 12.03.2020, протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_13 від 12.03.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 13.03.2020, протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_9 від 13.03.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 13.03.2020, протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_10 від 13.03.2020, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 16.03.2020. Таким чином, підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив тяжкий умисний злочин проти громадського порядку та моральності, із застосуванням тілесних ушкоджень до людини, життя та здоров`я якої є найвищою цінністю, відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до сіми років. Отже, без застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 , останній може покинути територію Харківської області та переховуватись від органів досудового розслідування та суду у зв`язку з тим що він вчинив тяжких злочин. В даному випадку існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування. Окрім того, підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити дії, спрямовані на здійснення незаконного психологічного або навіть фізичного впливу відносно потерпілого та/або на свідків, які надали свідчення про причетність його до вчинення злочину. В даному випадку існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконний вплив на потерпілих, свідків та підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні. Також, підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжувати скоювати аналогічні тяжкі та /або особливо тяжкі кримінальні правопорушення у зв`язку з відсутністю законних джерел заробітку та нестійких соціальних зв`язків. Беручи до уваги, що у даному випадку існують ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , вчинив тяжкий умисний злочин, ніде не працює, не має джерел заробітку, за місцем мешкання характеризується посередньо, є підстави вважати, що підозрюваний може продовжити свою кримінальну діяльність, незаконно впливати на потерпілих та свідків та підозрюваних місце знаходження яких не встановлено, також переховуватися від слідства та суду, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні прокурор Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 клопотання підтримав та додатково привів обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3 та 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечували проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжувалось особливою зухвалістю та вчинене із застосуванням предмету заздалегідь заготовленого для населення тілесних ушкоджень.

Вивчаючи дані про особу підозрюваного було встановлено, що останній не працюючий, раніше не судимий, не одружений, з середньо -спеціальною освітою, має постійне місце проживання, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного до тяжкого умисного злочину проти громадського порядку та моральності, із застосуванням тілесних ушкоджень до людини, життя та здоров`я якої є найвищою цінністю, відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до сими років, за місцем мешкання характеризується посередньо, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває.

Суд зауважує, що у розумінні положень наведених у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини (справа «Нечипорук, Йонкало проти України», №42310/04, рішення від 21.04.2011; справа «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», №№12244/86, №12245/86, №12383/86, рішення від 30.08.1990; справа «Мюррей проти Сполученого Королівства», №14310/88, рішення від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження, на які посилається слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішенні Європейського Суду з прав людини від 23.10.1994 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (№14310/88), а саме, «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

В контексті вимог статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі на стільки, що його неможливо відвернути, не застосувавши до особи запобіжний захід. При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи все вище приведене, слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та суду, можливість незаконного впливу на потерпілих, свідків та можливість вчинення нового злочину. Крім того, з огляду на дані про особу підозрюваного, встановлено неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж домашній арешт.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваного, обвинуваченого залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно частини шостої статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Разом з тим, у розумінні загальних вимог глави 10 КПК України, домашній арешт є заходом забезпечення кримінального провадження, а тому на даній стадії його дія обмежена строком досудового розслідування.

Виходячи із дати повідомлення ОСОБА_4 про підозру, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні спливає 13 травня 2020 року.

Відтак, враховуючи наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 та 5 частини першої статті 177 КПК України, оцінивши в сукупності всі обставини надані сторонами кримінального провадження та обставини передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя вважає клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 таким, що підлягає задоволенню в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 травня 2020 року.

Керуючись статями 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
постановив:

Клопотання старшого слідчого відділення Харківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000388 від 03.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, а саме, до 13 травня 2020 року.

Зобов`язати ОСОБА_4 на період часу дії вказаної ухвали:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- невідкладно повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_4 на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Доручити старшому слідчому відділення Харківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 передати ухвалу про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_4 під розпис з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено 23 березня 2020 року

Слідчий суддя - ОСОБА_1