Справа № 947/972/20
Провадження № 1-кс/947/5702/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0002403 від 05.05.2019 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця республіки Грузія, громадянина України, грузина, з вищою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №0002403 від 05.05.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5, ч. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186, ч. 5 ст. 186, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у жовтні 2019 року (більш точну дату та час встановити у ході досудового розслідування не надалось можливим), ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, володіючи якостями лідера, добрими організаторськими здібностями, керуючись корисливим мотивом і прагненням до наживи, перебуваючи в місті Одесі (більш точне місце встановити у ході досудового розслідування не надалось можливим) вирішив створити і очолити організовану злочинну групу з метою здійснення таємного та відкритого заволодіння чужим майном осіб.

План вчинення злочинів, розроблений ОСОБА_7 полягав у тому, що члени організованої групи підшукували потерпілих, переважно у або біля розважальних закладів, де у нічний час доби, шляхом відвернення уваги потерпілих від моменту вчинення злочину таємно або відкрито із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілих, заволодівали їх майном, після чого швидко, у тому числі за допомогою автомобіля, зникали з місць вчинення злочинів.

До складу керованої ОСОБА_7 організованої групи, добровільно, керуючись корисливими мотивами, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних дій, у жовтні 2019 року (більш точну дату та час встановити у ході досудового розслідування не надалось можливим) увійшли залучені ним ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА-1, а у подальшому у листопаді 2019 року (більш точну дату та час встановити у ході досудового розслідування не надалось можливим) до складу організованої групи увійшов ОСОБА_10 .

При цьому, у зв`язку з волевиявленням ОСОБИ-1 на початку листопада 2019 року, останній вийшов із складу організованої групи та припинив здійснювати злочинну діяльність, а його роль почав виконувати ОСОБА_10 .

ОСОБА_7 , створивши вказану організовану злочинну групу, ініціював, організував та керував вчиненням злочинів, спрямовував, об`єднував і координовував зусилля інших членів організованої групи на вчинення злочинів.

ОСОБА_5 , виявивши бажання вчиняти злочини у складі організованої та керованої ОСОБА_7 групи, разом з останнім, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБОЮ-1, а потім ОСОБА_10 , добровільно увійшовши до складу цієї групи і будучи її учасником, відповідно з відведеною йому ролі виконавця злочинів, здійснював наступні функції:

- підшукував об`єкт злочинного посягання переважно у нічних розважальних закладах м. Одеси та м. Миколаєва;

- здійснював силову підтримку іншим учасникам організованої злочинної групи в момент скоєння кримінального правопорушення. Безпосередньо застосував насильство до потерпілих як в момент скоєння злочину, а також після, у зв`язку з викриттям злочинних дій усіх учасників організованої злочинної групи;

- в момент скоєння злочину забезпечував відвернення уваги потерпілих від моменту вчинення відносно їх власності кримінального правопорушення, таким чином відповідав за збереження таємності злочинних дій учасників організованої групи.

- за вказівками організатора злочинної групи здійснював підшукування нових місць збуту викраденого майна, зміни ідентифікуючих ознак такого майна, подолання електронних засобів захисту, зокрема паролів та логінів мобільних пристроїв.

Злочини, вчиненні у період з початку жовтня 2019 року по середину листопада 2019 року щодо таємного викрадення майна потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 вчинено організованою групою у складі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБИ-1, спричинивши потерпілим матеріальну шкоду у розмірі 59 500 гривень та 1000 доларів США.

Злочини, вчиненні у період з середини листопада 2019 року по середину січня 2020 року щодо таємного викрадення майна потерпілого ОСОБА_14 та відкритого викрадення майна потерпілих ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 вчинено організованою групою у складі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , спричинивши потерпілим матеріальну шкоду у розмірі 53 300 гривень.

Таким чином, організована група за участі виконавця ОСОБА_5 у період з жовтня 2019 року по січень 2020 року вчинила 4 епізодів злочинів проти власності відносно потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 завдавши останнім матеріальний збиток на загальну суму у розмірі 95 800 гривень, та діяльність якої була припинена 18.01.2020 працівниками правоохоронних органів.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням про зміну підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу, застосувавши до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи його тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи можливість його засудження до покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, прокурора та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, має можливість незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, обвинувачених у цьому ж провадженні, з метою зміни ними показань у ході судового розгляду кримінального провадження, підозрюваний не має місця роботи, не одружений, підозрюється у вчиненні злочину майнової спрямованості, а отже не має коштів для існування, у зв`язку з чим наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає у тому, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні 3 злочинів, вчинених шляхом застосування насильства над потерпілим, що у свою чергу свідчить про системність та обґрунтовані підстави вважати, що у разі застосування щодо ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу чи внесення ним визначеного слідчим суддею розміру застави.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, надав письмові заперечення на клопотання, відповідно до яких клопотання слідчого невмотивоване, необґрунтоване, стороною обвинувачення не надано доказів, що підозрюваний не виконує обов`язки, покладені на нього ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, або, що він порушив будь-які з обов`язків, пред`явлення підозрюваному ОСОБА_5 нової підозри не можу бути підставою для зміни запобіжного заходу, долучені до матеріалів клопотання письмові докази не можуть бути взяті до уваги, оскільки проведені та складені з порушеннями.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які:

1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу;

2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

18.01.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених: ч. 2 ст. 186 КК України кваліфікованих як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, за попередньою змовою групою осіб.

21.01.2020 Київським районним судом м. Одеси щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із можливістю внесення застави, як запобіжного заходу, у розмірі 168 160 гривень строком до 17.03.2020. ОСОБА_5 звільнено з під варти, у зв`язку із внесенням застави та покладено обов`язки передбачені ст. 194 КПК України.

12.03.2020 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 продовжено виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених на нього обов`язків, передбачених строком на два місяці, а саме до 10.05.2020.

06.05.2020 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185 КК України, а саме у таємному викрадені чужого майна (крадіжці), вчиненого організованою групою, ч. 5 ст. 186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб та організованою групою.

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Долученими до матеріалів клопотання протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 від 22.04.2020 року, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 22.04.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 22.04.2020 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 від 23.01.2020 року, протоколами пред`явлення речей для впізнання, висновком експерта №198, протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 23.04.2020 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_16 від 23.12.2019 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_17 , протоколами за результатами проведення НСРД, підтверджується наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186 КК України.

У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

При вирішенні питання щодо зміни запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя враховує також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, які є особливо тяжкими, беручи до уваги тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, те, що кримінальні правопорушення ймовірно були вчинені організованою групою, беручи до уваги, суспільно-небезпечний характер інкримінованих підозрюваному кримінальних правопорушень, характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не одружений, не працює, тобто не має міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя враховує те, що кримінальні правопорушення, відповідно до клопотання, а також долучених в обґрунтування матеріалів, у вчинені яких підозрюється ОСОБА_5 ймовірно були вчинені з листопада 2019 року по січень 2020 року, та мають сім епізодів, що вказує на наявність ризику, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Враховуючи також те, що підозрюваному відомі особи потерпілих та свідків, зокрема, при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані останніх, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілих та свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, відповідно до матеріалів клопотання, відносно потерпілих з боку підозрюваного ймовірно вчинялось насильство, що також вказує на існування вказаного ризику.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, вчинених шляхом застосування насильства над потерпілим, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність зміни запобіжного заходу у вигляді застави з покладеними на підозрюваного обов`язками, передбаченими ст. 194 КПК України, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Таким чином, з урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 194, 200 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0002403 від 05.05.2019 року задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, з покладеними на підозрюваного обов`язками, передбаченими ст. 194 КПК України, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, з утриманням ОСОБА_5 в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області, строком на 10 (десять) днів, до 17.05.2020 року, в межах строку досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1