Справа № 161/4124/20
Провадження № 1-кс/161/1997/20
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2020 року Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання про скасування накладеного арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, що внесено до ЄРДР за № 00000807 від 18.11.2019 року, за ч. 3 ст. 186 КК України, про скасування накладеного ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області, від 26.11.2019 року арешту на його майно, а саме кросівки, мобільний телефон ІМЕІ НОМЕР_1 та мобільний телефон ІМЕІ НОМЕР_2 .

Клопотання фактично вмотивоване тим, що на даний час потреба у застосуванні арешту накладеного на вищевказані, належні ОСОБА_3 кросівки та мобільні телефони, відпала, а тому такий підлягає скасуванню, оскільки вказані речі не є предметом чи знаряддями будь-яких злочинів, належні ОСОБА_3 , будь яких експертиз з ними не проводиться, а тому просить клопотання задовольнити та скасувати накладений арешт.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, надіслали заяви у яких просили розгляд клопотання провести без їх участі, заперечень щодо скасування накладеного арешту не надсилали, а тому слідчий суддя приходить до висновку про розгляд клопотання на підставі наявних у ньому матеріалів.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, у клопотанні зазначив, що просить розгляд клопотання проводити без його участі.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, про день, час, місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином шляхом передачі їм телефонограм, заяви та клопотання від них на адресу судку не надходили.

Дослідивши клопотання, долучені до нього матеріали, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підставне і підлягає до задоволення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог, передбачених ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положеннями ст.ст. 7, 16 КПК України передбачено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим кодексом. Ст.41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Відповідно до ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватись відповідно до закону, а отже суб`єкт який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Таким чином, враховуючи той факт, що досудове розслідування у кримінальному провадженні в рамках якого було накладено арешт на вищевказані кросівки та мобільні телефони, розпочато 18.11.2019 року, вказаний арешт було накладено 26.11.2019 року, їх власник ОСОБА_3 у вчиненні будь-яких злочинів не підозрюється, на даний час досудовим розслідуванням фактично не доведено, що вказані речі відповідають критеріям, визначеним у ч.2 ст.167 КПК України, а тому, враховуючи, що застосування заходу забезпечення у виді арешту майна є видом втручання у право на мирне володіння майном, що закріплено у ст.1 Протоколу №1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, а відповідно до практики Європейського суду з прав людини втручання у це право має мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу, що свідчить про те, що зазначені вимоги у контексті застосування заходів забезпечення кримінального провадження вимагають визначення статусу суб`єкта, майно якого підлягає арешту, приймаючи до уваги, що у кримінальному провадженні ОСОБА_3 підозри не оголошено, а лише позбавлено права на користування та розпоряджання його майном, яке з обігу не вилучене, з метою забезпечення його законних прав на належне йому майно, слідчий суддя приходить до висновку про скасування накладено арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання про скасування накладеного арешту на майно - задовольнити.

Скасувати у кримінальному провадженні, що внесено до ЄРДР за №00000807, від 18.11.2019 року, за ч. 3 ст. 186 КК України, накладений ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області, від 26.11.2019 року арешт на майно, а саме на кросівки, мобільний телефон ІМЕІ НОМЕР_1 та мобільний телефон ІМЕІ НОМЕР_2 , які повернути їх власнику.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного
суду Волинської області ОСОБА_1