УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2020 року м.Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя, клопотання слідчого Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 погоджене прокурором Запорізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003016 від 26.11.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 301 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Слідчий Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 , звернувся до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0003016 від 26.11.2019 року відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянкиУкраїни, раніше не судимої, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 301 КК України.
Вимоги клопотання обґрунтовані таким, що Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно на початку липня 2019 року, у ОСОБА_4 , яка діючи умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , з корисливих мотивів, в порушення вимог Закону України «Про захист суспільної моралі», достовірно усвідомлюючи той факт, що розповсюдження та обіг у будь-якій формі продукції порнографічного характеру, в тому числі яка містить дитячу порнографію, в Україні заборонений, виник злочинний умисел, пов`язаний з виготовленням творів порнографічного характеру, із залученням до участі у зйомках своїх малолітніх дітей, з метою подальшого розповсюдження і збуту, за матеріальну винагороду, який вони реалізували за наступних обставин.

Готуючись до злочинної діяльності, ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , приблизно у липні 2019 року, зареєструвалися на анонімному сегменті інтернету, який не індексується стандартними пошуковими системами і для надання доступу до якого потрібно використання виключно браузеру «TOR», для відвідування домену-onion з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », під нік-неймами: «LT1Grls4Me», «Sphinx» і «bunnybabe», де планували на меті анонімно розповсюджувати та збувати, за матеріальну винагороду, створені ними візуальні та аудіовізуальні твори, до яких мала б вільний доступ невстановлена кількість осіб.

При цьому, з метою конспірації, для отримання матеріальної винагороди, вказавши для розрахунку, у вигляді кріптовалюти, біткоін-гаманець «BTC: 3AbkVCjsq71oG2M7oPBMbVrVhmVVR8xEed».

Так, ОСОБА_4 , у період часу приблизно з липня по грудень 2019 року, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , за місцями свого мешкання, за адресами у АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 , а також АДРЕСА_4 і в невстановлених досудовим слідством орендованих ними квартирах, ігноруючи встановлені правила поведінки в суспільстві, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, з корисливою метою отримання доходу, здійснювали створення візуальних та аудіовізуальних творів порнографічного характеру, з ознаками дитячої порнографії, шляхом втягнення до участі в їх створенні своїх малолітніх дітей: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та інших невстановлених досудовим слідством мололітніх осіб, з метою подальшого розповсюдження їх в анонімній мережі інтернет, з використанням браузеру «TOR».

Відповідно до висновку експерта №25-65 від 10.12.2019 за результатами судової мистецтвознавчої експертизи, 16 файлів, що містяться на наданому на дослідження DVD-R диску, є носіями інформації, що належить до дитячої порнографії.

Кошти, отримані в результаті виготовлення, зберігання і розповсюдження зображень, відеопродукції порнографічного характеру, що містять дитячу порнографію, ОСОБА_8 розподіляв між спільниками, в заздалегідь обумовлених долях.

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_4 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 301 КК України, яке кваліфікується як виготовлення, зберігання, розповсюдження зображень, відеопродукції порнографічного характеру, що містять дитячу порнографію.

20 грудня 2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 301 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду; висновком судової мистецтвознавчої експертизи; протоколами огляду сайту з відео записами від 08.01.2020; протоколом огляду предмету від 08.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 08.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 09.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 09.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 09.01.2020; протоколом огляду предмету від 09.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 13.01.2020; протоколом обшуку за адресою АДРЕСА_2 ; протоколом допиту ОСОБА_13 ; протоколом допиту ОСОБА_10 ; висновками судової мистецтвознавчої експерта;

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до десяти років.

На теперішній час з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, виникла необхідність в застосуванні відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Так, органом досудового слідства відповідно до положення п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків передбачено п.п.1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, підозрювана ОСОБА_4 вчинила тяжкий злочин за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком п`яти до десяти років такої, орган досудового розслідування приходить до висновку, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Враховуючи специфіку кримінального правопорушення, яке вчиняється за допомогою комп`ютерних систем які мають з`єднання з всесвітньою мережею Інтернет, підозрювана ОСОБА_4 при використанні будь-якого іншого комп`ютерного обладнання яке має вихід до всесвітньої мережі Інтернет, може знищити або спотворити інформацію яка є предметом доказування кримінального правопорушення. Дана обставина є ризиком, що передбачена п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, ОСОБА_4 може незаконно впливати на дітей, відносно яких було скоєно злочин шляхом вмов або залякування, що є ризиком передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, таких як особисте зобов`язання, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 176 КПК України, свідчить тяжкість вчиненого ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Неможливість обрання до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 176 КПК України, обґрунтовується тим, що на час звернення з клопотанням до слідчого судді не надходило відповідних клопотань від поручителів.

Про неможливість обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави свідчить те, що підозрювана отримувала грошові кошти за вчинення злочину, тобто які здобути злочинним шляхом та не можуть використовуватись у як застава, а також тяжкість кримінального правопорушення.

Крім того, про неможливість обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу домашній арешт, який передбачений п. 4 ч. 1 ст.176 КПК України свідчить те, що остання зареєстрована та фактично мешкає за межами м. Запоріжжя, а саме у Дніпропетровській області, разом з дітьми відносно яких вчинялось дане кримінальне правопорушення. Дана обставини унеможливлює обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

По даному провадженню вже виконано ряд процесуальних дій, але не зважаючи на це, є необхідність у проведенні ще ряду процесуальних дії. Від результатів деяких з цих процесуальних дій, залежить повний та неупереджений судовий розгляд. Наразі по даному кримінальному провадженню проводиться: судова первинна амбулаторна комплексно психолого психіатрична експертиза відносно підозрюваної ОСОБА_4 ; судова первинна амбулаторна комплексно психолого - психіатрична експертиза відносно підозрюваної ОСОБА_7 ; 2 (дві) судові портретні експертизи;

А також планується провести: допити усіх свідків у кримінальному провадженні; за результатами освідування призначити 3 (три) судові портретні експертизи; комісійну судову-медичну експертизу ОСОБА_12 ; комісійну судову-медичну експертизу ОСОБА_11 ; первинну амбулаторну комплексно судову психолого-психіатричну експертизи ОСОБА_12 ; первинну амбулаторну комплексно судову психолого-психіатричну експертизи ОСОБА_11 ; судову фоноскопічну експертизу; крім того потрібно виконати дії передбачені ст. 290, 291 КПК України.

У зв`язку з вище викладеним, з метою проведення повного, всебічного, неупередженого досудового розслідування та недопущення повторення вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , слідство приходить до висновку, про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, з метою забезпечення виконання підозрюваної покладених на неї процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання, стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваної, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують.
Захисник також вважав клопотання таким, що задоволенню не підлягає, оскільки, на його думку, ризики недоведені, а запобігти ймовірним ризикам можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, наприклад у вигляді домашнього арешту.
Підозрювана ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечувала просила обрати відносно неї більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зазначала, що житло по АДРЕСА_2 є орендованою квартирою, наразі її брат винайняв іншу квартиру, адреса якої мається у брата, а їй не відома, а тому просить застосувати домашній арешт за іншою адресою.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрювану та її захисника, дослідивши матеріали, якими обґрунтоване клопотання, слідчий суддя приходить до таких висновків.
Відповідно до ст.199 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право подати не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою клопотання про продовження строку тримання під вартою. Зазначене клопотання, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
26 листопада 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003016 були внесені відомості за фактом скоєння злочину, передбаченого ч.4 ст.301 КК України.
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором, оформлене відповідно до вимог ст.184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч.3 ст.184 КПК України у повному обсязі.
20.12.2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.301 КК України.
Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 20.12.2019 року відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням розміру застави розмірі -115260 гривень.
Ухвалою слідчого судді від 14.02.2020 року ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів до 14.03.2020 року включно.
Ухвалою слідчого судді від 13.03.2020 року ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.03.2020 року включно.
Ухвалою слідчого судді від 17.03.2020 року строк досудового розслідування продовжено до 20.04.2020 року.
Відповідно до ч.3 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення, на думку слідчого судді, підтверджується зібраними у справі доказами, а саме, - заявою про вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду; висновком судової мистецтвознавчої експертизи; протоколами огляду сайту з відео записами від 08.01.2020; протоколом огляду предмету від 08.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 08.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 09.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 09.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 09.01.2020; протоколом огляду предмету від 09.01.2020; протоколами огляду сайту з відео записами від 13.01.2020; протоколом обшуку за адресою АДРЕСА_2 ; протоколом допиту ОСОБА_13 ; протоколом допиту ОСОБА_10 ; висновками судової мистецтвознавчої експерта Згідно з визначеним Європейським судом з прав людини поняттям, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду від 24.11.2016 року № 5-328кс16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати обєктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати „обґрунтованим, залежить від усіх обставин справи, про що зазначено у рішенні «Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства».
На даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме, питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинною у вчиненні злочину.
Таким чином, наявні докази, які містяться в матеріалах провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 301 КК України, а матеріали клопотання містять достатньо даних для висновку про причетність ОСОБА_4 до скоєння вказаного злочину.
Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, свідчать про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості та кореспондуються з визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
При вирішенні питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість злочину, покарання, що загрожує їй у разі визнання винною у вчиненні кримінального правопорушення, у скоєнні якого вона підозрюється, а також заявлені ризики, які не зменшилися.
Так, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується, тим, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 10 років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання ОСОБА_4 , винною у вчиненні інкримінованого злочину, остання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення понесення покарання.
Ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується, тим, що враховуючи специфіку кримінального правопорушення, яке вчиняється за допомогою комп`ютерних систем які мають з`єднання з всесвітньою мережею Інтернет, підозрювана ОСОБА_4 при використанні будь-якого іншого комп`ютерного обладнання яке має вихід до всесвітньої мережі Інтернет, може знищити або спотворити інформацію яка є предметом доказування кримінального правопорушення.
Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на своїм малолітніх дітей, які за матеріалами провадження залучені до вчинення кримінального правопорушення і приймали участь у виготовленні забороненого контенту шляхом вмовляння або залякування, може здійснювати вплив на інших свідків, які ще не були допитані у кримінальному провадженні.
Ризик передбачений, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_4 з урахуванням специфіку кримінального правопорушення, яке вчиняється за допомогою комп`ютерних систем які мають з`єднання з всесвітньою мережею Інтернет може продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.
Вивченням даних про особу підозрюваної слідчим суддею встановлено, що вона раніше не судима, не працевлаштована, офіційного доходу немає, її вік, сімейний стан -неодружена, наявність неповнолітніх дітей, однак, незважаючи на вказані обставини, слідчому судді не надано беззаперечних доказів, які б свідчили, що інший захід забезпечення кримінального провадження, крім тримання під вартою, зможе належним чином усунути ризики, які передбачені ст. 177 КПК України. При цьому наявність характеризуючих даних про особу підозрюваної ОСОБА_4 зокрема те, що остання підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не має джерела доходу, непрацевлаштована, підтверджують наявність зазначених вище ризиків.
Більш того, у судовому засіданні підозрювана зазначила, що за місцем реєстрації вона не мешкає, ця квартира є місцем проживання її колишнього чоловіка, також згідно її пояснень будинок по АДРЕСА_2 вона тимчасово винаймала, іншого місця проживання у судовому засіданні не зазначила, договорів найму чи оренди не має, а тому застосування домашнього арешту за адресою тимчасового неоформленого місця проживання, адресу якого підозрювана у судовому засіданні не повідомили, слідчий суддя вважає недоцільним.

Вказані вище обставини, підвищена суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваної, на думку слідчого судді дають підстави для висновку, що заявлені ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може знищити або спотворити інформацію яка є предметом доказування кримінального правопорушення незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення не зменшилися.
Продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрювана не продовжить кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, відсутні.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_4 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.178 КПК України, а також доведеність слідчим та прокурором під час розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти наведеним під час розгляду клопотання ризикам, які на думку слідчого судді доведені та не зменшилися, а також те, що досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою не може бути закінченим, тому клопотання слідчого про продовження застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 строком до 20.04.2020 року включно.
Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Керуючись ст.ст.3, 176-178, 183-184, 198-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Запорізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003016 від 26.11.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 301 КК України задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 35 днів, тобто до 20 квітня 2020 року включно з можливістю внесення застави у розмірі та на умовах, визначених ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 20.12.2019 року.
Копії ухвали для її виконання направити начальникові Запорізького слідчого ізолятору Управління Державної пенітенціарної служби України в Запорізькій області, керівнику Запорізької місцевої прокуратури № 2 та начальнику СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП України в Запорізькій області.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваній та захиснику негайно після її проголошення.
Визначити строк дії ухвали до 20 квітня 2020 року включно.
На ухвалу слідчого судді про продовження застосування запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1