УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2020 року слідчий суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області - ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Чорнобай клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про зняття арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді, -

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням про зняття арешту з майна, а саме дерев`яного човна, дерев`яного весла.

Клопотання обгрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду від 13 квітня 2020 року задоволено клопотання слідчого Чорнобаївського відділення поліції Золотоніського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, внесене в кримінальному провадженні № 0000150 від 09 квітня 2020 року, накладено арешт з забороною розпорядження, користування на: дерев`яний човен без номерних знаків, дерев`яне весло, месинову сітку довжиною близько 50 м, розмір вічка 75х75 мм. Постановою слідчого Чорнобаївського віділення поліції Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 30 квітня 2020 року вищевказане кримінальне провадження закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. Тому просив зняти арешт, накладений ухвалою слідчого судді, з дерев`яного човна та дерев`яного весла.

У судове засідання представник заявника не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав та просив задовольнити.

Слідчий Чорнобаївського віділення поліції Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила розгляд клопотання проводити за її відсутності. Зазначила, що кримінальне провадження закрите, необхідність в подальшому арешті відсутня.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, керуючись ст. 174 КПК України суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від
13 квітня 2020 року накладено арешт з забороною розпорядження, користування на: дерев`яний човен без номерних знаків, дерев`яне весло, месинову сітку довжиною близько 50 м, розмір вічка 75х75 мм, що належать ОСОБА_4 , ОСОБА_6 .

Відповідно до постанови про закриття кримінального провадження від 30 квітня 2020 року, слідчим Чорнобаївського віділення поліції Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000150 від 09 квітня 2020 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.
Згідно зі ст. 170 КПК України завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт майна має тимчасовий характер і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження.
Способів захисту права власника або іншого володільця, порушеного внаслідок нескасування арешту майна одночасно з закриттям кримінального провадження, положеннями КПК України прямо не передбачено.
Водночас після закриття кримінальної справи, коли будь-які законні підстави для арешту майна відпали, продовження дії цього заходу є свавільним втручанням у право власності особи, яке є об`єктом охорони за ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. В означеній ситуації в силу положень ст. 13 Конвенції держава зобов`язана забезпечити особі можливість ефективного юридичного захисту порушеного права.
Оскільки арешт майна було накладено у межах кримінального провадження за процедурою, визначеною кримінальним процесуальним законом, питання про скасування арешту підлягає вирішенню в порядку кримінального судочинства із застосуванням передбачених ч. 1 ст. 7, ст. 16, 24 цього Кодексу загальних засад кримінального провадження - недоторканність права власності й забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій або бездіяльності, в тому числі, слідчого, прокурора.
Так як кримінальне провадження закрито під час досудового розслідування, здійснення судового контролю дотримання прав і свобод людини на відповідній стадії процесу згідно з чинним кримінальним процесуальним законом належить до повноважень слідчого судді. Виходячи з того, що прямих заборон ініціювання перед слідчим суддею питання про скасування арешту майна у відповідній ситуації і прийняття ним такого рішення закон не встановлює, тому питання про скасування арешту майна може бути вирішено слідчим суддею за клопотанням власника або іншого володільця майна в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.
При цьому у КПК України відсутня заборона у вчиненні процесуальних дій з розгляду питань, які мали бути вирішені, але залишилися невирішеними на етапі досудового провадження, закриття чи розгляду справи, тобто помилки і недоліки, допущені у кримінальному провадженні, повинні виправлятися за тими ж правилами, а саме за правилами КПК України.
Отже порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлюється ст. 174 КПК України і відповідно таке питання підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.
Аналогічний висновок зробила Велика палата Верховного Суду у постанові від
17 жовтня 2018 року у справі № 461/233/17-ц (провадження № 14-326цс18).
За таких обставин, враховуючи закриття кримінального провадження на стадії досудового розслідування, невирішення питання про скасування арешту майна заявника, переслідуючи за мету дотримання принципу недоторканості права власності, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для скасування арешту, а тому клопотання слід задовольнити.
При цьому, слідчий суддя не надає будь-якої оцінки законності та обґрунтованості накладеного арешту майна, або діям чи бездіяльності слідчого та прокурора, а скасовує арешт з огляду на те, що підстави для його накладення відпали та він втратив свої концептуальні властивості.
Керуючись ст.ст. 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про зняття арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді - задовольнити.
Зняти арешт з дерев`яного човна без номерних знаків, дерев`яного весла, що належать ОСОБА_4 , накладений ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 13 квітня 2020 року по кримінальному провадженню
№ 0000150 у зв`язку із закриттям кримінального провадження та повернути це майно ОСОБА_4 .

Ухвала набирає законної сили негайно та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1