УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 червня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під за №0000226 від 10.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під за №0000226 від 10.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Ставить питання про накладення арешту на земельну ділянку із кадастровим номером :03:002:0010, площею 0,2000 га., із забороною на її відчуження, розпорядження та користування нею, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та на праві постійного користування належить Київському обласному центру зайнятості ().

Клопотання мотивоване тим, що прокуратурою Київської області здійснюється нагляд за дотриманням законів під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000226 від 10.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до СУ ГУНП в Київській області надійшла заява Київського обласного центру зайнятості щодо зловживання службовими особами Згурівської селищної ради своїм службовим становищем в інтересах третіх осіб під час проведення зазначеної сільською радою публічних закупівель (послуг) та виконання таких послуг на земельній ділянці, яка на праві постійного користування належить Київському обласному центру зайнятості і на яке останні не надавали своєї згоди.
Згідно інформації, викладеної в вищезазначеному листі Згурівської районної філії КОЦЗ, вказані роботи проводяться за ініціативи голови Згурівської селищної ради () ОСОБА_4 , який усно пояснив, що на даній земельній ділянці частково проведено благоустрій території (облаштування пішохідної зони).

Однак, станом на 24.03.2020 КОЦЗ не отримував звернень щодо можливості проведення будівельних робіт з укладення тротуарної плитки та не надавав відповідного дозволу на проведення таких робіт на вказаній земельній ділянці Згурівській селищній раді.

Крім того, будь-які договори на офіційному порталі оприлюднення інформації про публічні закупівлі «ProZorro» з приводу надання послуг або виконання будь-яких робіт на вищевказаній земельній ділянці відсутні, незважаючи на те, що станом на березень 2020 р., зі слів ОСОБА_5 , вищевказані роботи частково виконані.

Як повідомив свідок ОСОБА_5 , 24.03.2020 укладено договір №20- 03/20 на будівництво фонтану по АДРЕСА_1 між Згурівською селищною радою () та ТОВ «ЮВЕНТА-ГРУП Україна» () на загальну суму 1499988, 34 грн. Відповідно до даного договору 27.03.2020 Згурівською селищною радою () перераховано на розрахунковий рахунок ТОВ «ЮВЕНТА- ГРУП Україна» () кошти згідно акту виконаних робіт (ф КБ- 2) № 1 від 25.03.2020 за договором №20-03/20 від 24.03.2020 в розмірі 420 794, 22 грн.

Враховуючи викладене, зі слів представника потерпілого Київського обласного центру зайнятості за земельній ділянці з кадастровим номером :03:002:0010, площею 0,2000 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , незаконно проведено будівельні роботи з укладення тротуарної плитки та проводяться інші будівельні роботи.

17.04.2020 року від Згурівської селищної ради отримано відповідь на вищевказаний запит від 17.04.2020 за вих. № _02-41-247/287_ про неможливість розглянути даний запит для прийняття рішення про надання запитуваної інформації та копій документів, у зв`язку з відсутністю у наданому запиті Витягу з ЄРДР, чим неможливо підтвердити повноваження слідчого в кримінальному провадженні. Крім того, свою відмову селищний голова Згурівської селищної ради мотивує тим, що в отриманому документі відсутній відтиск мокрої печатки територіального підрозділу, від імені якого діє слідчий та до запиту не додано будь-яких інших документів, які підтверджують факт наявності кримінального провадження із вказаними в запиті реквізитами.

Крім того, 24.04.2020 повторно від голови Згурівської селищної ради надійшла відповідь на вищевказаний запит, про відмову в наданні копій документів, з посиланням на вимоги ч. 2 ст. 159 КПК України.

24.04.2020 року т.в.о. ст.слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці з кадастровим номером :03:002:0010.

Під час огляду встановлено, що на частині вищезазначеної земельної ділянки покладено тротуарну плитку загальною площею 0,0238 га, розміщено: насипи щебеню в кількості 6 (шість) насипів та насип гравію, плитні блоки (піддони з тротуарною плиткою) в кількості 43-х блоків; частково нежитлову будівлю загальною площею 0,0044 га (копія ситуаційного плану земельної ділянки долучається).

28.04.2020 на адресу СУ ГУНП в Київській області надійшло клопотання від Київського обласного центру зайнятості про накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :03:002:0010, що за адресою: АДРЕСА_1 , з метою заборони посадовим особам Згурівської селищної ради та третім особам проводити будь-які роботи на вищевказаній земельній ділянці.

Згідно державного акту на право постійного користування земельною ділянкою від 08.11.2012 серії НОМЕР_1 та витягу з державного земельного кадастру про земельні ділянки, земельна ділянка з кадастровим номером :03:002:0010, площею 0,2000 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на праві постійного користування належить Київському обласному центру зайнятості.

Враховуючи те, що вказана земельна ділянка має значення речового доказу у кримінальному провадженні №0000226 від 10.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, просить накласти арешт з метою її збереження.

Прокруор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Статтею 131 КПК України передбачено вичерпний перелік видів заходів забезпечення кримінального провадження, серед яких є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
В клопотанні прокурор наводить підставу застосування арешту відповідність вказаної земельної ділянки критеріям, визначеним ст. 98 КПК України щодо речових доказів, яка вважають, містить на собі сліди злочину, та може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як убачається з матеріалів клопотання, витягу з ЄРДР, кримінальне провадження здійснюється за фактом вчинення кримінального правопорушення, ч. 2 ст. 364 КК України, яка передбачає відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.
В клопотанні прокурор пов`язує необхідність накладення арешту на земельну ділянку з метою збереження речових доказів.

Однак жодних об`єктивних даних, які б підтверджували, що вказана земельна ділянка була знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегла на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, отримані внаслідок вчинення, кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, слідчий суддя з наданих до суду матеріалів провадження не убачає.

Постанова слідчого ГУНП в Київській області від 24.04.2020 року про визнання вказаної земельної ділянки речовим доказом у кримінальному провадженні №0000226 від 10.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України ґрунтується фактично лише на тому, що зазначена земельна ділянка є речовим доказом. Проте, будь - яких посилань, фактичних даних в підтвердження, що це нерухоме майно набуто кримінально протиправним шляхом або отримане юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає вимогам ст. 98 КПК України, постанова слідчого не містить.

Отже, суду не наведено достатніх даних на підтвердження того, що вказане нерухоме майно має доказове значення у даному кримінальному провадженні, яке здійснюється за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, яка передбачає кримінальну відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, що спричинило тяжкі наслідки.
Лише межами досудового розслідування обмежений слідчий суддя при вирішення клопотання про арешт.

Таких висновків слідчий суддя дійшов з урахуванням того, що при накладенні арешту на майно слідчий суддя має також обов`язково переконатись на підтвердження вчинення кримінального правопорушення в наявності доказів, які мають давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Проте відсутні достатні підстави вважати, що вчинено саме злочин, передбачений ч. ч.2 ст. 364 КК України, і прокурором не надано достатніх підстав вважати, що вчинено передбачені дії, та наявні наслідки таких дій - тяжкі наслідки, матеріали клопотання, таких фактичних даних не містить.
Таким чином в клопотанні, не доведено, що вказане майно може бути використане як доказ у даному кримінальному провадженні з урахуванням обсягу наданих даних, арешт за таких обставин буде неспівмірним із завданнями кримінального провадження.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під за №0000226 від 10.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Ставить питання про накладення арешту на земельну ділянку із кадастровим номером :03:002:0010, площею 0,2000 га., із забороною на її відчуження, розпорядження та користування нею, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та на праві постійного користування належить Київському обласному центру зайнятості ().

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1