17.12.2019
справа №642/5431/19
провадження №1кс/642/4287/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 грудня 2019 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000120 від 15.04.2019 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,
В С Т А Н О В И В:

13.12.2019 року прокурор Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_2 подав до суду клопотання про арешт майна, які вилучені в ході проведення обшуку 10 грудня 2019 року на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 05 грудня 2019 року з домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з метою доказу вини причетних до злочинної діяльності.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Згідно з ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Вказане клопотання не відповідає вимогам п.п.2,3 ч.2 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею,судом непізніше двох днів з дня його надходження до суду,за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності -також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч.3 ст. 171 КПК України у клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено:1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Однак, всупереч зазначеним положенням прокурором до клопотання не додано жодного документу, що передбачено законом та вимогами ч. 3 ст.171 КПК України, а саме в клопотанні не надано доказів факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди, також не конкретизовано майно, на яке прокурор просить накласти арешт.

Крім того, не були зазначені підстави накладення арешту, не зазначено ідентифікуючих ознак майна, не додані документи, що підтверджують право власності на майно, або те, що майно, яке належить арештовувати, набуто в результаті вчинення кримінального правопорушення; відсутність достатніх доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності.

Так, прокурор зазначив про відсутність даних щодо власника вказаного майна, однак не зазначив конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, що позбавляє суд можливості направити виклик такій особі та забезпечити її участь у розгляді клопотання про арешт вказаного майна.

Також, прокурор просить накласти арешт на одяг з бірками, пляшки, бочку, коробки, при цьому не зазначений перелік вказаних речей, що можуть в них знаходитись.

Метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди). У свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у рішенні.

Враховуючи зазначену мету арешту майна, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації, то вартість арештованого майна має узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа.

Слід враховувати, що на майно не може бути накладено арешт з метою його конфіскації, якщо злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа, не передбачає такого виду покарання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 171 -173, 369 КПК України.

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000120 від 15.04.2019 за ч.3 ст. 190 КК України повернути прокурору для доопрацювання в строк до 72 годин.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1