ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 635/7111/17 Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11кп/818/2208/20 Суддя-доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2020 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі - ОСОБА_5 ,

за участю прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Харкова кримінальне провадження за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 31 березня 2020 року про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_8 у виді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 31 березня 2020 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28, ч.4 ст.187, ч.4 ст.28, ч.3 ст. 146, ч.4 ст. 28,ч.3 ст.357, ч.4 ст.28 ч.3 ст.289,ч.4 ст.28,ч.1 ст.14,ч.4 ст.187, продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 29 травня 2020 року.
Суд обґрунтував прийняте рішення тим, що ОСОБА_8 обвинувачується в скоєнні тяжкого та особливо тяжкого злочину, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку визнання його винуватим, а також з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та з урахуванням того, що ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор існують, вони не змінилися.

Не погодившись з рішенням районного суду захисник обвинуваченого ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 31.03.2020 року, та розглянути можливість застосування до ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу.
В обґрунтування вимог апелянт посилається на наявність постійного місця проживання, дружини та дітей, відсутність судимостей. Крім того вказує на відсутність наміру переховуватись від суду, добровільність, при проведенні обшуку, видачі всіх предметів, які цікавили слідчого, надання зразків ДНК для експертного дослідження, не перешкоджання досудового розслідування та судового розгляду.

Заслухавши доповідь головуючого судді; доводи захисника, який підтримав апеляційну скаргу; думку прокурора, який заперечував проти задоволення поданої апеляційної скарги та вказував на подання стороною захисту різноманітних клопотань, що затягують розгляд кримінального провадження; перевіривши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

При цьому, ч.1 ст.183 КПК України передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Апеляційний суд, не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів у разі обрання його ОСОБА_8 не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу, а саме запобігти спробам:

переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

вчинити інше кримінальне правопорушення .

Ці ризики підтверджуються тим, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні тяжких та особливо тяжких злочинів, ніде не працює, не має законних джерел існування. Враховуючи покарання, яке загрожує ОСОБА_9 він може переховуватись від слідства та суду; впливати на свідків, оскільки провадження ще не розглянуто судом. Крім того не виключається можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

Крім того колегія суддів враховує, що відповідно до обвинувального акту обвинувачений вчинив злочин в складі злочинної організованої групи, в якій виступав активним учасником у зв`язку із скрутним матеріальним становищем. Даних щодо захворювань, які перешкоджають або унеможливлюють перебування ОСОБА_8 під вартою суду не надано.

Таким чином обставини, що відповідно до ст. 178 КПК України враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: тяжкість покарання, що загрожує особі; вік та стан здоров`я обвинуваченого ; відсутність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутація обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, безумовно свідчать про обґрунтованість висновків суду першої інстанції, що інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою зможе дієво запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст. 405, 407 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_8 , адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 31 березня 2020 року про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою залишити без змін.
Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді