У Х В А Л А
с у д о в о г о з а с і д а н н я

10.07.2020 р. колегія суддів Городоцького районного суду Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

з участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області кримінальне провадження відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Каланчак, Каланчацького району Херсонської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, із середньою спеціальною освітою, військовослужбовця, раніше не судимого,-

за ч. 1 ст. 115 КК України, -
в с т а н о в и л а:

У провадженні Городоцького районного суду Львівської області на розгляді перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою колегії суддів Городоцького районного суду Львівської області від 11.02.2019 р. обвинуваченому ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який ухвалою, зокрема, від 28.05.2020 р. продовжено до 24.07.2020 р. включно.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 клопоче про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою на 60 днів, яке мотивує тяжкістю вчиненого кримінального правопорушення, тим, що обраний йому запобіжний захід у виді тримання під вартою, закінчується 24.07.2020 р., завершити судовий розгляд до закінчення строку тримання обвинуваченого під вартою не представляється можливим, ризики, встановлені при обранні запобіжного заходу під час судового провадження не зменшились та не перестали існувати. ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до особливо тяжкого, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, є військовослужбовцем, одружений, має стійкі соціальні зв`язки із військовослужбовцями в/ч НОМЕР_1 , в яких може за потреби проживати, тобто має можливість постійно змінювати своє місцезнаходження та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, іншим чином перешкоджати судовому розгляду кримінального провадження, в тому числі, шляхом впливу на потерпілого, свідків, підозра є обгрунтованою, тому жоден з більш м`яких запобіжних заходів не матиме жодного стримуючого ефекту та не забезпечить належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

В суді захисник обвинуваченого просить в задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити, вважає, що ризики, наведені ним не обгрунтовані, вважає за доцільне змінити обвинуваченому запобіжний захід на більш м`який, та не пов`язаний із позбавленням волі.

Крім того, захисник ОСОБА_7 в суді просить про привід свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 в судове засідання, оскільки такі повторно не з`явились, у встановленому законодавством порядку до суду викликались, про час та місце розгляду справи були повідомлені належно, поважність причин неявки суду не повідомили, що затягує розгляд справи.
Обвинувачений в суді заявив, що не має наміру ухилятися від суду та впливати на свідків, раніше не притягався до кримінальної відповідальності, одружений, має міцні соціальні зв`язки, крім того, вказав, що внаслідок перебування під вартою втрачає свої професійні навички, просить про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши прокурора, захисника, обвинуваченого, вивчивши клопотання прокурора, оглянувши матеріали кримінального провадження, колегія суддів приходить наступного висновку.

За положеннями ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За змістом ст. 199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Так, згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження ОСОБА_6 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Частиною 3 статті 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою колегії суддів Городоцького районного суду Львівської області від 28.05.2020 р. ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 24.07.2020 р. включно.

Стаття 2 Закону України «Про попереднє ув`язнення» вказує, що метою попереднього ув`язнення є запобігання можливому ухиленню особи, взятої під варту, від органів досудового розслідування та суду, перешкоджанню кримінальному провадженню або зайняттю злочинною діяльністю, а також забезпечення виконання вироку.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

За положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити документи, інше.

Обов`язок доведення цих обставин лежить на прокуророві.

Прокурор у судовому засіданні та у письмовому клопотанні навів доводи, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали достатні підстави вважати, що обвинувачений може ухилятися від суду, перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні.

З огляду на наведене, вирішуючи питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, колегія суддів оцінює також в сукупності всі обставини кримінального провадження, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, а також те, що останній є військовослужбовцем, має стійкі службові зв"язки із військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 , які є свідками у даному кримінальному провадженні, допит яких ще не проведено, тому має можливість постійно змінювати своє місцезнаходження, має спеціальні знання щодо поводження зі зброєю, ознайомлений з методами переховування, може ухилятися від суду, впливати на свідків, крім того, розгляд кримінального провадження не закінчено, не допитано потерпілого, усіх свідків, ризик продовження обвинуваченим протиправної поведінки існує.

Колегія суддів бере до уваги, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Вищенаведені обставини колегія суддів розцінює як такі, що доводять необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків та дотримання належної процесуальної поведінки під час судового провадження, запобігання наявним ризикам, натомість, покликання обвинуваченого на те, що внаслідок перебування під вартою він втрачає професійні навички, інше, колегія суддів оцінює як такі, що не дають підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Не вдаючись до детального аналізу оцінки дій винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, суд повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у суду реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає не лише особі підозрюваного, а й характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого він підозрюється, виключає можливість перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню його від суду.

Вирішуючи клопотання прокурора про привід свідків у наступне судове засідання, колегія приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 3 ст. 142 КПК України слідчий суддя або суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитись на виклик слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку (зокрема, наявне підтвердження отримання нею повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.
За наведеного, оскільки свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у відкрите судове засідання не з`явились без поважних причин, належним чином були повідомлені про час і місце розгляду справи, враховуючи те, що справа тривалий час не знаходить свого розгляду, колегія суддів вважає необхідним здійснити привід вищевказаних свідків у судове засідання.
Керуючись ст.ст. 100, 142, 177, 369-372 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

Обвинуваченому ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04.09.2020 року включно.

Продовжити перерву у судовому розгляді кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_6 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, до 12 год. 00 хв. 27.08.2020 року.

Здійснити привід у відкрите судове засідання на вищевказаний час свідків:

ОСОБА_8 , АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_9 , АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_10 , АДРЕСА_4 ;

ОСОБА_11 , Одеська обл., Котовський р-н., с.Затишшя.

Копію ухвали для виконання направити начальнику Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУ НП у Житомирській області, начальнику Лиманського ВП Головного управління Національної поліції в Одеській області, начальнику Томашпільського ВП в Одеській області, начальнику Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, начальнику Подільського ВП Головного управління Національної поліції в Одеській області.

У разі неможливості здійснення приводу, особа, яка виконує цю ухвалу, зобов"язана повернути її до суду з письмовим поясненням причин невиконання до часу проведення судового засідання.

Копію ухвали для відома і виконання направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Військової прокуратури Львівського гарнізону Військової прокуратури західного регіону України ОСОБА_5 .

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів.

Повний текст ухвали складено 13.07.2020 р.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3