печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування постанови та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:
адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою, в порядку ст.ст. 303, 304 КПК України на бездіяльність посадових осіб прокуратури міста Києва та скасування постанови про відмову у визнанні потерпілим. В обґрунтування доводів скарги адвокат зазначив, що він в інтересах ОСОБА_4 звернувся до прокуратури міста Києва з заявою від 28.03.2019 про залучення ОСОБА_4 як потерпілого до кримінального провадження № 0000108 від 13.07.2016. Постановою старшого слідчого першого СВ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_5 від 09.04.2019 було відмовлено у визнанні потерпілим ОСОБА_4 . Наведену постанову вважає необґрунтованою та безпідставною.

В судове засідання адвокат не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, направив письмові заперечення на скаргу у яких зазначив, що подана скарга не підсудна Печерському районному суду м. Києва.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що адвокат не з`явився в судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, а слідчий направив письмові заперечення на скаргу, що є проявом принципу диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги без їхньої участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

Судовим розглядом встановлено, що Першим СВ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000108 від 13.07.2016, за попередньою кваліфікацією ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 382 КК України.

Адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до прокуратури міста Києва з заявою від 28.03.2019 про залучення ОСОБА_4 як потерпілого до кримінального провадження № 0000108 від 13.07.2016.

Постановою старшого слідчого першого СВ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_5 від 09.04.2019 було відмовлено у визнанні потерпілим ОСОБА_4 оскільки не встановлено майновою шкоди завданої ОСОБА_4 .

На підставі наведеного, адвокат ОСОБА_6 просив скасувати постанову старшого слідчого першого СВ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_5 від 09.04.2019 та зобов`язати визнати заявника потерпілим.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регулюється § 1 Глави 26 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність розглядаються за правилами глави 26 КПК України слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст.ст. 32, 33 КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

Як вбачається з постанови старшого слідчого першого СВ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_5 від 09.04.2019, наказу прокуратури міста Києва «Про визначення місць розташування органу досудового розслідування слідчих відділів управління з розслідування кримінальних проваджент слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва» від 03.12.2018, який долучено до письмових заперечень, Перший СВ прокуратури міста Києва знаходиться за адресою: вул. Антоновича, 114, м. Київ, що територіально відноситься до території Голосіївського районного суду м. Києва.

Таким чином, скарга адвоката ОСОБА_6 не підлягає розгляду Печерським районним судом м. Києва.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді.

Виходячи з встановлених обставин та вимог КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення скарги особі, що її подала.

З огляду на зазначене вище та керуючись ст. 303, п. 2 ч. 2 ст. 304, ч. 6 ст. 304, ст. 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування постанови та зобов`язання вчинити дії повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1