справа №176/767/20
провадження №1-в/176/165/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 розглянувши матеріали подання адміністрації державної установи «Жовтоводська виправна колонія (№26)» про переведення до приміщення камерного типу засудженого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великоолександрівка Васильківського району Дніпропетровської області, громадянина України, раніше судимого, засудженого: 09.12.2016 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 146, ч. 1 ст. 70, ст. 71 КК України до позбавлення волі 9 років 20 днів з конфіскацією всього особистого майна, який відбуває покарання в Жовтоводській виправній колонії № 26,

В С Т А Н О В И В :

13 травня 2020 року до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло подання державної установи «Жовтоводська виправна колонія (№26)» про переведення до приміщення камерного типу засудженого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який відбуває покарання у даній установі за вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської областівід 09.12.2016 року.
На підставі ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду, під час реєстрації даного подання, суддею для його розгляду визначено суддю ОСОБА_1 .

Дослідивши окремі матеріали подання, приходжу до висновку, що воно оформлено не належним чином та не відповідає вимогам закону.
Так, частиною 1 ст.132 Кримінально-виконавчого кодексу України передбачено, що за невиконання покладених обов`язків та порушення встановлених заборон до осіб, які відбувають покарання у виді позбавлення волі може застосовуватись такий захід стягнення як переведення засуджених, які тримаються у виправних колоніях, крім засуджених, які тримаються у виправних колоніях мінімального рівня безпеки з полегшеними умовами тримання, до приміщення камерного типу (одиночної камери) на строк до трьох місяців.

У відповідності до п. 13-2 ч. 1 ст. 537 та п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України питання про застосування заходу стягнення до осіб, позбавлених волі, у вигляді переведення засудженого до приміщення камерного типу (одиночні камери) вирішується судом, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок. Частиною 4 статті 539 КПК України встановлено, що подання про застосування заходів стягнення до осіб, позбавлених волі, у виді переведення засудженого до приміщення камерного типу (одиночної камери) розглядаються протягом 24 годин з моменту надходження відповідного клопотання (подання) до суду суддею одноособово.
Згідно ст.135 Кримінально-виконавчого кодексу України питання про доцільність застосування стягнення до осіб, які відбувають покарання у виді позбавлення волі, вирішується на засіданні дисциплінарної комісії установи виконання покарань. Відповідно до ч. 6 ст. 135 Кримінально-виконавчого кодексу України у разі прийняття на засіданні дисциплінарної комісії рішення про поміщення засудженого до приміщення камерного типу (одиночної камери) адміністрація установи виконання покарань протягом двадцяти чотирьох годин направляє до суду відповідне клопотання (подання) разом із рішенням комісії.

Згідно ч. 4 ст. 135 КВК України передбачено, що особа, яка відбуває покарання у виді позбавлення волі, має бути повідомлена про місце і час засідання дисциплінарної комісії не пізніше ніж за одну добу до його проведення. За заявою засудженого цей термін може бути продовжено, але не більш як на дві доби.
Як витікає з матеріалів подання до нього долучена розписка від 11.05.2020 року про те, що засуджений ОСОБА_2 був ознайомлений щодо призначення відносно нього засідання адміністративної комісії державної установи Жовтоводської виправної колонії № 26 яке призначене на 12.05.2020 року на 10 год. 30 хв. стосовно застосування дисциплінарного покарання. При цьому представником адміністрації установи виконання покарання самостійно проставлена позначка про те, що ОСОБА_2 відмовився від підпису про ознайомлення.
Однак, як вбачається, така позначка зроблена формально, в однобічному порядку, без свідків, та будь-які обставини і докази на їх підтвердження, як то належним чином складений акт чи інший документ, що ОСОБА_2 повідомлявся в усній чи іншій формі та на пропозицію розписатись чи отримати про це розписку, то належним чином оформлений акт, чи інші докази, які можуть ці обставини підтвердити, матеріали подання не містять.
Суд зазначає, що одним із видів фіксування фактів, які мають юридичне значення є складений відповідно до вимог чинного законодавства відповідний акт про подію.
Однак, як витікає, такий акт чи інший відповідний документ, відсутній в матеріалах подання, що ставить під сумнів обізнаність засудженого ОСОБА_2 щодо засідання дисциплінарної комісії за фактом порушення режиму утримання, що не відповідає вимогам чинного законодавства та істотно порушує права особи на захист при зверненні питання про направлення особи до приміщення камерного типу.
Крім того, як витікає, до матеріалів подання долучений витяг з протоколу №12 від 12.05.2020 року засідання спостережної комісії при Жовтоводському міськвиконкомі, на якому фактично було прийнято рішення про надання згоди адміністрації установи виконання покарань на переведення засудженого ОСОБА_2 до приміщення камерного типу строком на 2 місяці, однак на противагу, до матеріалів подання долучено висновок адміністрації Жовтоводської ВК № 26.
Крім того, пунктом 20 Положення «Про спостережні комісії», затвердженого постановою КМУ №429 від 1 квітня 2004 року передбачено, що рішення спостережної комісії оформляється постановою, яку підписує голова комісії з яким може не погодитися та з яким також має бути ознайомлений засуджений, крім того дана постанова може бути оскаржена до органу, який її утворив, або до суду.
До складу спостережних комісій входять представники громадських організацій, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та окремі громадяни.
Членами спостережних комісій не можуть бути судді, представники органів прокуратури, органів внутрішніх справ, Служби безпеки, Державної кримінально-виконавчої служби, Державної виконавчої служби, адвокати, особи, які мають не погашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість, а також особи, які раніше входили до складу спостережних комісій і повноваження яких були припинені достроково з підстав, передбачених підпунктами 4 і 5 пункту 14 цього Положення.
Тобто, як передбачено чинним законодавством рішення спостережної комісії оформлюється постановою, яку підписує голова комісії, до якої не можуть входити представники вищезазначених органів державної служби, в тому числі установ виконання покарань.
Також суд наголошує, що зі змісту протоколу засідання спостережної комісії від 12.05.2020 року не можливо встановити та підтвердити, що засуджений ОСОБА_2 дійсно був ознайомлений з протоколом та постановою спостережної комісії.
Більш того матеріали подання не містять самої постанови спостережної комісії, на підставі якої було прийнято рішення про згоду на направлення матеріалів щодо вирішення питання переведення засудженого ОСОБА_2 до приміщення камерного типу.
Такі розбіжності у поданих документах ставлять під сумнів саму законність подання.
Керуючись ст.ст. 7, 537, 539 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

Подання державної установи «Жовтоводська виправна колонія (№26)» про переведення до приміщення камерного типу засудженого ОСОБА_2 повернути на дооформлення.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1