Справа № 629/2085/20
Провадження № 1-кс/629/486/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

15 травня 2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000639 від 13.05.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 15.05.2020 року звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно ОСОБА_4 , а саме: каблучку із жовтого металу; дві сережки із жовтого металу; фіскальний чек № ПН 53; карту банку «ПриватБанк» «Універсальна» № НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки «ZTE» моделі «Blade V10 Vita»; силіконовий чохол бампер до телефону «ZTE» моделі «Blade V10 Vita», вилучені під час огляду місця події 13.05.2020 року.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 12.05.2020 року від ОСОБА_4 надійшла заява в якій вона зазначила, що ОСОБА_5 протягом квітня 2020 року, шляхом вільного доступу таємно викрав золоті прикраси, а саме: дві сережки, каблучку, крім цього шляхом вільного доступу із карти «ПриватБанку» зняв грошові кошти на загальну суму 9000 гривень та заволодів її мобільним телефоном «ZTE», чим спричинив матеріальну шкоду на загальну суму 17000 гривень.
В ході проведених розшукових дій було встановлено, що до скоєння кримінального правопорушення причетний громадянин ОСОБА_5 .

Під час проведення огляду місця події від 13.05.2020 ОСОБА_5 , перебуваючи на відкритій ділянці місцевості, яка розташована по вул. Благовіщенській в м. Лозова, добровільно видав мобільний телефон марки «ZTE» в корпусі синього кольору, який він викупив із ломбарду «Благо» в м. Лозова, Харківської області, який викрав у ОСОБА_4 .
Крім цього, 13.05.2020 ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні службового кабінету № 34 Лозівського ВП ГУНП в Харківській області добровільно видала вироби із жовтого металу, а саме каблучку та пару сережок, які вона самостійно викупила в ломбарді «Парус» та одну сережку за 2962 гривні 80 копійок, а другу сережку викупила в ломбарді, який розташований біля кафе «Колумб» за 1900 гривень. Також ОСОБА_4 видала фіскальний чек № ПН 53, який підтверджує операцію викупу золотих виробів із ломбарду «Парус». Крім цього, ОСОБА_4 добровільно видала карту банку «ПриватБанк» «Універсальна» № НОМЕР_1 , з якої ОСОБА_5 без її дозволу знімав гроші на загальну суму 9000 гривень.
Вказане майно визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, на задоволенні клопотання наполягав.
ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомила.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Враховуючи, що клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на: каблучку із жовтого металу; дві сережки із жовтого металу; фіскальний чек № ПН 53; карту банку «ПриватБанк» «Універсальна» № НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки «ZTE» моделі «Blade V10 Vita»; силіконовий чохол бампер до телефону «ZTE» моделі «Blade V10 Vita», так як наявні підстави вважати, що дані речові докази містять слідову інформацію про злочин, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання старшого слідчого СВ Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0000639 від 13.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , а саме: каблучку із жовтого металу; дві сережки із жовтого металу; фіскальний чек № ПН 53; карту банку «ПриватБанк» «Універсальна» № НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки «ZTE» моделі «Blade V10 Vita»; силіконовий чохол бампер до телефону «ZTE» моделі «Blade V10 Vita», які вилучені в ході огляду місця події від 13.05.2020 року, шляхом заборони розпоряджатися та відчужувати вказане майно.
Арештоване майно каблучку із жовтого металу; дві сережки із жовтого металу; фіскальний чек № ПН 53; карту банку «ПриватБанк» «Універсальна» № НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки «ZTE» моделі «Blade V10 Vita»; силіконовий чохол бампер до телефону «ZTE» моделі «Blade V10 Vita», після проведення експертних досліджень передати на зберігання власнику - потерпілій ОСОБА_4 .
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1