Справа №635/6889/19
Провадження №1-кс/635/3099/2019

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 року Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт.Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання слідчого СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000622 від 22 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000622 від 22 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України.

В обґрунтування свого клопотання слідчий зазначила, що у ході досудового розслідування встановлено, що у період часу з 15 серпня 2019 року до 17 серпня 2019 року невідома особа з дачного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила крадіжку такого майна: велосипед ТМ «Україна», водяний насос «Струмок», навісний замок, шланг, алюмінієві каструлі у кількості 2 шт., алюмінієві тази у кількості 3 шт., алюмінієві дроти, довжиною 20 м.

За вказаним фактом СВ Харківського ВП ГУНП у Харківській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000622 від 22.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Крім того зазначає, що 09.09.2019 ОСОБА_4 добровільно видав наступне майно: навісний замок та шланг жовтого кольору, про що надав органу досудового слідства відповідну заяву.

Слідчий вважає, що зазначене майно, є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому просив накласти на нього арешт.

У судове засідання слідчий не прибув, надав до канцелярії суду заяву про розгляд клопотання без її участі.

Оскльки сторони кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст.131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тимчасово вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, та (або) зберегло на собі його сліди, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до відчуження тимчасово вилученого майна, яке може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому вважає за необхідне накласти арешт на навісний замок та шланг жовтого кольору.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП у Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000622 від 22 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.3 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на навісний замок та шланг жовтого кольору, видані 09 вересня 2019 року ОСОБА_4 .

Виконання ухвали доручити старшому слідчому Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів зі дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1