У Х В А Л А

20.11.2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 12.06.2018 року у справі № 308/6461/18 в рамках кримінального провадження № 0000059 від 11.06.2018 року,
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, згідно з яким просить скасувати арешт на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та заборону власнику даної квартири ОСОБА_4 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити ремонтні роботи чи реконструкцію, а також проводити будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомості, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 12.06.2018 року (справа № 308/6461/18) в рамках кримінального провадження № 0000059 від 11.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
В обґрунтування клопотання посилається на те, що 12.06.2018 року слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Ужгородської місцевої прокуратури про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000059 від 11.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, задовольнив клопотання прокурора та наклав арешт на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонити власнику даної квартири ОСОБА_4 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити ремонтні роботи чи реконструкцію, а також проводити будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомості.
Зазначає, що фактично суддя, своєю ухвалою обмежив право належного власника майна ОСОБА_4 на володіння майном.
Разом з тим постановою від 11.06.2019 року кримінальне провадження № 0000059 від 11.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.
Зазначає, що на теперішній час відпала потреба в подальшому застосуванні арешту майна у даному кримінальному провадженні.
У судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання про скасування арешту майна підтримав повністю та просив задовольнити з підстав, викладених у його змісті.
Прокурор в судове засідання не з`явився, хоч належним чином повідомлявся про дату та час розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Статтями 7, 16 КПК України регламентовано, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000059 від 11.06.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, в рамках якого досліджуються обставини заволодіння групою осіб за попередньою змовою шахрайським шляхом квартирою АДРЕСА_2 .
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.06.2018 року (справа № 308/6461/18) задоволено клопотання прокурора Ужгородської місцевої прокуратури юрист 1 класу ОСОБА_5 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000059 від 11.06.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, та накладено арешт на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонено власнику даної квартири ОСОБА_4 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити ремонтні роботи чи реконструкцію, а також проводити будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомості.
Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Натомість, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює доводи клопотання в частині обґрунтованості підстав для скасування раніше накладеного арешту.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
При накладенні арешту на квартиру АДРЕСА_2 , встановлено, що вказана квартира мала значення у кримінальному провадженні як речовий доказ.
Заявник зазначає, що на теперішній час відпала потреба в подальшому застосуванні арешту майна у даному кримінальному провадженні у зв`язку із закриттям кримінального провадження.
Як вбачається з матеріалів клопотання, постановою слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 від 11.06.2019 року кримінальне провадження № 0000059 від 11.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.
Прокурор не з`явився в судове засідання та не подав жодних письмових заяв, заперечень тощо сприводу поданого клопотання.
З урахуванням викладеного, а також беручи до уваги ту обставину, що однією із засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України, враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні наразі закінчене, слідчий суддя приходить до переконання, що доводи клопотання про скасування арешту майна містять належне обґрунтування, яке дає підстави слідчому судді дійти висновку, що необхідність скасування арешту, накладеного на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Керуючись ст. ст. 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000059 задовольнити.
Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 12.06.2018 року у справі № 308/6461/18 в рамках кримінального провадження № 0000059 від 11.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та заборону власнику даної квартири ОСОБА_4 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити ремонтні роботи чи реконструкцію, а також проводити будь-які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомості.

Ухвала про скасування арешту оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1