Справа № 646/7830/19
№ провадження 1-кс/646/5985/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.12.19 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3
розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 в межах розгляду скарги на противоправні дії та бездіяльність працівників прокуратури Харківської області в порядку ст. 303 КПК України,
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова знаходиться вищезазначена скарга ОСОБА_3 на противоправні дії та бездіяльність працівників прокуратури Харківської області в порядку ст. 303 КПК України.
03.12.2019 року заявник звернувся до суду із заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду вказаної скарги. В обґрунтування заяви заявник зазначив, що вказана суддя підлягає відводу у зв`язку з тим, що вона порушила строки розгляду скарги , в чому на думку заявника є неупередженість слідчого судді.
В судовому засіданні заявник підтримав заяву про відвід та просив відвести слідчого суддя ОСОБА_4 від розгляду скарги.
Представник прокуратури Харківської області в судове засідання не з`явився.
Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про відмову у наданні пояснень щодо обставин заявленого відводу.
Суд, заслухавши заявника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Положеннями ст. 75 КПК України передбачені вичерпні підстави щодо відводу судді.
Згідно зі ст.80 КПК України відвід має бути вмотивованим.
Обґрунтовуючи заяву про відвід слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 , заявники посилаються на те, що в них є сумніви щодо неупередженості судді та її об`єктивності.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Положеннями статті 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції України та законів України, на засадах верховенства права.
Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.
Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.
Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.
Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.
Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський суд з прав людини підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.
Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи. У світлі прецедентної практики Суду об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.
Щодо тлумачення об`єктивної складової категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ прийняв низку рішень, в яких визнав порушенням Конвенції ситуації, коли є підстави побоюватися, що члени суду (за відсутності упередженості до сторін) перебувають у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі (відповідача).
Таких обставин, які б перешкоджали брати участь у розгляді скарг слідчим суддею ОСОБА_4 не встановлено, а наведені в заяві про відвід доводи є необґрунтованими.
Суть заяви ОСОБА_3 про відвід зводиться до того, що скарга ОСОБА_3 на противоправні дії та бездіяльність працівників прокуратури Харківської області в порядку ст. 303 КПК України не розглянута в строк передбачений КПК України.
Згідно з роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади", процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом (п.10). Відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.
Що стосується порушення строків справи, то з матеріалів справи вбачається, що розгляд слідчим суддею скарги ОСОБА_3 на противоправні дії та бездіяльність працівників прокуратури Харківської області в порядку ст. 303 КПК України, яка надійшла 18.11.2019 року була призначена на 20.11.2019 року, але у зв`язку із зайнятістю судді у іншій справі, розгляд справи відкладено на 03.12.2019 року. Отже, розгляд справи не відбувся у зв`язку з об`єктивних підстав, та не є підставою для відводу.
Більше того, відповідно до положень статті 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.
Крім того, за приписами статей 126, 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя є незалежні та керуються верховенством права, вплив на них у будь-який спосіб забороняється.
Доказів на підтвердження того, що слідчий суддя ОСОБА_4 є упередженим не надано.
Таким чином, оскільки заявником не приведені обставини, які виключають участь слідчого судді в розгляді скарги, зокрема факти, які б свідчили про упередженість та необ`єктивність слідчого судді ОСОБА_4 в результатах її розгляду, заява про відвід, на думку суду, є не обґрунтованою та немотивованою, підстави для задоволення відводу відсутні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 81, 372 КПК України, суд
Ухвалив:
Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 в межах розгляду скарги на противоправні дії та бездіяльність працівників прокуратури Харківської області в порядку ст. 303 КПК України - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1