справа №619/2845/19
провадження №1-кс/619/1498/19
Ухвала
іменем України

26 липня 2019 року Дергачівський районний суд

Харківської області

у складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000963 від 21.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, -

встановив:
До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, що було вилучене в ході огляду місця події 20.07.2019, а саме:

- труби металеві в кількості двох одиниць, довжиною по 185 см, діаметром 8 см, вкриті корозією;

- трубу металеву довжиною по 180 см, діаметром 5 см, вкриту корозією;

- металеві кутки в кількості трьох одиниць, довжиною по 200 см, шириною кожної зі сторін по 4 см, вкриті корозією;

- труби металеві в кількості двох одиниць, довжиною по 185 см, діаметром 8 см, вкриті корозією;

- металеву опору довжиною 284 см діаметром 4 см, вкриту корозією;

- металеву опору довжиною 288 см діаметром 5 см, вкриту корозією

- корито металеве довжиною 110 см та шириною 55 см, вкрите корозією, на поверхні якого маються залишки горіння.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 16 липня 2019 року невстановлена особа, проникла до території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала вироби з металу, що належать ОСОБА_5 .

З заяви та подальшого допиту у якості потерпілого ОСОБА_5 , встановлено, що 14 липня 2019 року він поїхав у відрядження та повернувся 20 липня 2019 року. Після повернення він виявив, що в нього викрали належне йому майно, що лежало за будинком, а саме: 1) 5 (п`ять) металевих труб довжиною 185 см та діаметром 100 мм, кожна; 2) 1 (одну) металеву трубу довжиною 185 см та діаметром 80 мм; 3) 10 (десять) металевих кутків, січенням 50х50 мм та довжиною близько 3 м кожен; 4) 10 (десять) металевих кутків, січенням 50х50 мм та довжиною близько 1 м кожен. Крім того вказав, що зі слів його сестри ОСОБА_6 , він дізнався, що його майно могли викрасти місцеві мешканці смт Мала Данилівка на ім`я « ОСОБА_7 » та її співмешканець на ім`я « ОСОБА_8 », та продали його в домоволодінні по АДРЕСА_2 , номер знає візуально.

В подальшому в ході відпрацювання по гарячим слідам, по заяві ОСОБА_5 , та заяви про добровільну видачу гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 20 липня 2019 року старшим слідчим СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області майором поліції ОСОБА_10 здійснено виїзд з метою проведення невідкладної слідчої дії огляду місця події, а саме домоволодіння АДРЕСА_3 .

В ході проведення вказаної слідчої дії, в присутності понятих, гр. ОСОБА_9 добровільно видав наступні речі: 1) труби металеві в кількості двох одиниць, довжиною по 185 см, діаметром 8 см, вкриті корозією; 2) труба металева довжиною по 180 см, діаметром 5 см, вкрита корозією; 3) металеві кутки в кількості трьох одиниць, довжиною по 200 см, шириною кожної зі сторін по 4 см, вкриті корозією. Вказане майно є предметом злочину, та має доказове значення у кримінальному провадженні.

Окрім того в ході перевірки отримано данні, щодо місце перебування іншої частини викраденого майна гр. ОСОБА_5 , та на підставі заяви про добровільну видачу гр. ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 20 липня 2019 року старшим слідчим СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області майором поліції ОСОБА_10 здійснено виїзд з метою проведення ще однієї невідкладної слідчої дії огляду місця події, а саме домоволодіння АДРЕСА_4 .

В ході проведення вказаної слідчої дії, в присутності понятих, гр. ОСОБА_11 добровільно видав наступні речі: 1) труби металеві в кількості двох одиниць, довжиною по 185 см, діаметром 8 см, вкриті корозією; 2) металеву опору довжиною 284 см діаметром 4 см, вкриту корозією; 3) металеву опору довжиною 288 см діаметром 5 см, вкриту корозією; 4) корито металеве довжиною 110 см та шириною 55 см, вкрите корозією, на поверхні якого маються залишки горіння, усе разом вагою 82 кг. Вказане майно є предметом злочину, та має доказове значення у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вищезазначені предмети є тимчасово вилученим майном.

При розгляді клопотання прокурор подав заяву до суду, в якій підтримав клопотання слідчого, просив не застосовувати фіксування процесу за допомогою технічного засобу.

Слідчий також надав суду заяву в якій просив задовольнити клопотання, не застосовуючи фіксування процесу за допомогою технічного засобу.

Слідчий суддя, дослідивши докази, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Як зазначено вище 21.07.2019 відповідно до вимог КПК України внесено до ЄРДР за №0000963 відомості за ознаками складу злочину передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Питання щодо визначення подальшого місця зберігання вилученого майна вирішити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського відділу поліції Головного управління Національної поліції Харківській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000963 від 21.07.2019 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, що було вилучене в ході огляду місця події 20.07.2019, а саме:

- труби металеві в кількості двох одиниць, довжиною по 185 см, діаметром 8 см, вкриті корозією;

- трубу металеву довжиною по 180 см, діаметром 5 см, вкриту корозією;

- металеві кутки в кількості трьох одиниць, довжиною по 200 см, шириною кожної зі сторін по 4 см, вкриті корозією;

- труби металеві в кількості двох одиниць, довжиною по 185 см, діаметром 8 см, вкриті корозією;

- металеву опору довжиною 284 см діаметром 4 см, вкриту корозією;

- металеву опору довжиною 288 см діаметром 5 см, вкриту корозією

- корито металеве довжиною 110 см та шириною 55 см, вкрите корозією, на поверхні якого маються залишки горіння.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1