Ухвала
Іменем України
03 вересня 2019 року
м. Київ
справа № 316/323/18
провадження № 51-4017впс19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 10 липня 2019 року, якою продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,
встановив:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду надійшло подання Запорізького апеляційного суду про направлення вищевказаних матеріалів кримінального провадження із зазначеного суду до апеляційного суду іншої області.

Подання мотивовано тим, що в результаті проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду вищевказаної ухвали місцевого суду

від 10 липня 2019 року, оскільки з семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду п`ятеро ( ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ) не можуть брати участь у розгляді провадження з підстав, передбачених ст. 76 КПК України через те, що вони брали участь у вказаному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, а судді ОСОБА_11 і ОСОБА_12 виключені з автоматичного розподілу у зв`язку з відпусткою.
Учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про день і час розгляду подання, в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень про відкладення розгляду подання від них не надійшло.
Дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
З огляду на ч. 3 ст. 34 цього Кодексу питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Згідно протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Запорізького апеляційного суду від 22 серпня 2019 року визначити колегію суддів для розгляду вказаних матеріалів провадження виявилось неможливим, оскільки не вистачає необхідної кількості суддів для розподілу провадження.
Як убачається зі звіту про неможливість розподілу справи між суддями, суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

та ОСОБА_10 виключено з автоматизованого розподілу провадження з підстав недопустимості повторної участі судді у кримінальному провадженні з огляду на положення ч. 1 ст. 76 КПК України. Також згідно табелю виключено суддів

ОСОБА_11 («Відпустка 14 і більше днів») та ОСОБА_12 (заборона призначення перед «Відпустка 14 і більше днів»).
Разом із тим, колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для передачі матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу місцевого суду

від 10 липня 2019 року до іншого суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів, оскільки до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду входять двоє суддів, які не мають заборон, передбачених ст. 76 КПК України, для розгляду зазначених матеріалів провадження, а саме судді ОСОБА_12 та ОСОБА_11 .

Подання не містить будь-яких даних про неможливість проведення повторного автоматизованого розподілу після усунення обставин, які до його проведення унеможливлювали проведення автоматизованого розподілу справи, оскільки перебування суддів у відпустці та відрядженні не є підставою для направлення провадження до іншого суду з огляду на положення ст. 34 КПК України.
Крім того, зазначені у поданні Запорізького апеляційного суду доводи вже були предметом розгляду Верховного Суду в порядку, передбаченому ст. 34 КПК України.
Колегія суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду ухвалою від 15 серпня 2019 року залишила без задоволення подання вказаного апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 10 липня 2019 року, якою продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.
З огляду на викладене та положення ст. 34 КПК України, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення подання Запорізького апеляційного суду, оскільки цей суд не вичерпав можливості по формуванню колегії суддів для розгляду вказаного матеріалів провадження, а тому подання слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 34 КПК України, Верховний Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 10 липня 2019 року, якою продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3