печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисників - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 провівши у відкритому судовому засіданні розгляд клопотання адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про зміну запобіжного заходу,-
ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони захисту адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід - домашній арешт.

Клопотання захисник обґрунтовує тим, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання, цивільну дружину, з якою у них народилась спільна донька. Крім того останній має на утриманні доньку ОСОБА_7 2010 р.н., характеризується позитивно, раніше не судимий. У клопотанні заявник зазначає, що жодних слідчих дій з ОСОБА_6 не проводилось, незважаючи на тривалий строк досудового розслідування. Крім того, адвокат звертає увагу на стан здоров`я підозрюваного, який значно погіршився за час тримання під вартою.

Захисник в клопотанні зазначає, що ризики переховування від органів слідства та суду у підозрюваного ОСОБА_6 немає, оскільки останній має на меті довести свою невинуватість у скоєнні злочину, який йому інкримінується.

У судовому засіданні захисники адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 клопотанняпідтримали з викладених в ньому підстав, просили його задовольнити.

Підозрюваний підтримав позицію своїх захисників та просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо зміни підозрюваному запобіжного заходу.

Заслухавши пояснення по суті клопотання учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, матеріали кримінального провадження, надані прокурором, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000123 від 22.01.2018 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.255, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст.122, ч.3 ст.27 ч.2 ст.127, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 209 КК України.

22.03.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255 ч. 3 ст. 27, 3 ст. 307, ч. 3 ст. 209 КК України, а 26.06.2019 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч.3 ст. 27, ч. 2 ст.122, ч.2 ст.127, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.09.2019 року строк обраного відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді триманн під вартою, було продовжено до 10.11.2019 року.

Відповідно до вимог ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Так, ч. 5 ст. 201 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Вирішуючи питання доцільності зміни запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 , слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм інших шляхом, ніж взяттям особи під варту, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Частиною 2 ст.29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини, яке згідно ч. 5 сг. 9 КПК України, які є джерелом законодавства, у справі «Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року - «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». А у справі «Мамедова проти Росії» № 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року Європейський суд дійшов такого висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

Як вже зазначалося вище, що сама лише тяжкість злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою, та відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм інших шляхом, ніж взяттям особи під варту, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що обставини, на які посилався захисник підозрюваного у клопотанні про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт є обґрунтованими та такими, що знайшли своє підтвердження.

Слідчий суддя, враховуючи данні про особу підозрюваного, те, що він має постійне місце проживання, цивільну дружину та спільну дитину, раніше не судимий, вбачає можливим застосувати до ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який пропорційний тому ступеню небезпеки, ризик якого залишився у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування.

Крім того, в судовому засіданні було встановлено, що жодних слідчих чи процесуальних дій з підозрюваним ОСОБА_6 за час тримання під вартою не було проведено.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, для запобігання ризиків, наведених в судовому засіданні, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ст. 202 КПК України У разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Окрім цього, обираючи відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: - повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадженні, про зміну свого місця проживання;
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 182, 201, 202, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити.
Змінити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з - під варти в залі суду та доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 здати на зберігання слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього обов`язків.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадженні, про зміну свого місця проживання;
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.
Копію ухвали для виконання передати до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити до 26.11.2019 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1