СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
________________________________________________________________________________
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина
20 серпня 2019 року в м. Києві

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

заявника адвоката ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту на належний їй об`єкт нерухомості, накладений ухвалою слідчого судді від 10.04.2019 у кримінальному провадженні №0012001 від 17.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина
До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 10.04.2019 в межах кримінального провадження №00012001 від 17.10.2017, на належне їй на праві власності нежитлове приміщення №129 за адресою: АДРЕСА_1 .
У своєму клопотанні адвокат вказує, що ОСОБА_4 є добросовісним набувачем зазначеного нежитлового приміщення, яке вона придбала на підставі договору купівлі-продажу, укладеного 15.03.2013 між колишнім співвласником ОСОБА_5 та ОСОБА_4 та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 .
Доказів того, що вказаний договір на сьогодні будь-ким оспорюється в матеріалах клопотання про арешт об`єкту нерухомості не було надано.
Крім того, адвокат стверджує, що стаття 356 КК України, за якою здійснена попередня кваліфікація у кримінальному провадженні, не передбачає санкції у вигляді конфіскації майна, а тому арешт з метою забезпечення конфіскації є протиправним.
Заявник стверджує, що органом досудового розслідування вже протягом тривалого терміну не встановлено осіб, які причетні до можливого вчинення злочину, передбаченого ст. 356 КК України, підозру нікому не повідомлено, що свідчить про недоцільність подальшого арешту майна.
Заявник також звертає увагу на те, що об`єкт нерухомого майна нежитлове приміщення №129, на яке накладений арешт, не був визнаний відповідною постановою речовим доказом, а тому накладення арешту на нього з метою забезпечення збереження речового доказу є необгрунтованим.
Адвокат, крім того, наполягав на тому, що слідчий суддя, розглядаючи клопотання про накладення арешту, необгрунтовано не викликав у судове засідання власника майна ОСОБА_4 , не пересвідчився у повноваженнях слідчого та прокурора, який погодив клопотання, не обгрунтував необхідність застосування арешту на об`єкт нерухомості.
Враховуючи викладене адвокат просив скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді від 10.04.2019.
У судовому засіданні адвокат підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Представник Солом`янського управління поліції до суду не з`явився.
Заслухавши думку Заявника, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
Встановлено, що 10 квітня 2019 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва у справі №760/10343/19, було накладено арешт на нежитлове приміщення АДРЕСА_2 , власником якого є ОСОБА_4 .
Задовольняючи клопотання про накладення арешту слідчий суддя прийшов до висновку про його обгрунтованість у зв`язку з необхідністю його збереження, як речового доказу.

При цьому в ухвалі йдеться про те, що нежитлове приміщення АДРЕСА_2 визнане речовим доказом постановою слідчого від 01.04.2019.
Слідчий суддя також звернув увагу на те, що посилання слідчого на необхідність накладення арешту з метою забезпечення спеціальної конфіскації не знайшли свого підтвердження, оскільки вказане приміщення перебуває у власності добросовісного набувача та не може вважатися майном, яке здобуто ними злочинним шляхом.

Згідно зі ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Викладене вище свідчить про те, що арешт на належне ОСОБА_4 приміщення був накладений обгрунтовано, з метою забезпечення його збереження як речового доказу. Даний захід забезпечення кримінального провадження є цілком адекватним та не обтяжує надмірно права власника приміщення, який має можливість використовувати об`єкт власності за призначенням.
Не встановлено також обставин, які б свідчили про те, що потреба в арешті об`єкту нерухомості відпала.
З огляду на зазначене, підстав для скасування арешту слідчий суддя не вбачає.

ІІІ. Резолютивна частина
Керуючись ст. ст. 174 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту на майно відмовити.

2. Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: