Справа № 629/137/13- к
Номер провадження 1/629/6/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2019 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
підсудної ОСОБА_6 ,
адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Лозова Харківської області кримінальну справу за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч.2 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України,-

в с т а н о в и л а:

В провадженні суду знаходиться дана кримінальна справа.
До суду надійшли заяви ОСОБА_6 та її захисника про відвід судді ОСОБА_1 з посиланням на наявність обставин, які викликають сумнів в об`єктивності судді, а саме, що в Лозівському міськрайонному суді Харківської області перебувала на розгляді цивільна справа № 629/4243/13-ц за позовом ОСОБА_6 , яка після задоволення заяви про самовідвід судді ОСОБА_8 була передана на розподіл автоматизованою системою документообігу та 16.10.2013 року розподілена на суддю ОСОБА_1 . На думку ОСОБА_6 , суддя ОСОБА_1 17.10.2013 року вказану справу повернула до канцелярії суду доповідною, в якій посилалася на протокол № 4 загальних зборів суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 14.03.2013 року. ОСОБА_6 вважає, що суддя ОСОБА_1 порушила вимоги Положення про автоматизовану систему документообігу і відмовилася розглядати справу. Заявник вважає, що цей факт свідчить про безпринципність, аморальність та непрофесійність судді.
Також суддею ОСОБА_1 розглядалася кримінальна справа № 2025/2306/12, яка була розглянута без її участі, як представника Лозівського ГП кормових домішок, що, на думку заявниці, свідчить про упередженість, непрофесійність та небезсторонність судді ОСОБА_1 .
Крім того, суддею ОСОБА_1 було розглянуто цивільну справу № 2025/6567/2012 за її позовом , в якому було відмовлено. Заявниця вважає, що суддя ОСОБА_1 перешкоджала її ознайомленню з матеріалами справи після апеляційного перегляду, не надаючи справу, чинила перешкоди в отримання копій документів, посвідчених належним чином. Також суддя ОСОБА_1 чинить їй перешкоди в отриманні судових документів у інших справах.
Крім того, захисник вказує, що листом від 20.03.2019 року суддя ОСОБА_1 звернулась до Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях, в якому повідомила, що в призначене судове засідання на 19.03.2019 року до 12-30 год. адвокат ОСОБА_7 , який повідомлявся про дату та час судового засідання за контактним телефоном, зазначеним у дорученні, не з`явився, будь-яких заяв, клопотань до суду завчасно не подав, причини неявки не повідомив, не прибув і для ознайомлення з матеріалами справи, посилалася на положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Захисник вважає, що ці обставини не відповідають дійсності, оскільки він направляв клопотання про відкладення справи у зв`язку з неможливістю прибуття до суду, додав копію судової повістки про виклик у іншому кримінальному провадженню. Просив задовольнити відводи з метою в тому числі і усунення будь-якої можливості стороні захисту маніпулювати вищевказаними обставинами в подальшому.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував щодо задоволення заяв про відвід.
Дослідивши заяви про відвід головуючого судді, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Відповідно до ст. 54 КПК України (1960 року) суддя не може брати участі в розгляді кримінальної справи:
1) якщо він є потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем або родичем кого-небудь з них, а також родичем слідчого, особи, яка провадила дізнання, обвинувача або обвинуваченого;
2) якщо він брав участь у даній справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, особа, яка провадила дізнання, слідчий, обвинувач, захисник або представник інтересів потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача;
2-1) якщо він під час досудового розслідування справи вирішував питання щодо проведення обшуку, виїмки, огляду, обрання, зміни чи скасування запобіжних заходів, продовження строків тримання під вартою, або розглядав скарги на затримання чи на постанови про відмову в порушенні кримінальної справи або закриття справи;
2-2) якщо він під час досудового розслідування справи розглядав питання про усунення захисника в порядку, передбаченому статтею 611 цього Кодексу;;
3) якщо він особисто або його родичі заінтересовані в результатах справи;
4) при наявності інших обставин, які викликають сумнів в об`єктивності судді;
5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого частиною третьою статті 162 цього Кодексу.
У складі суду, що розглядає кримінальну справу, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Щодо стверджень заявників перешкоджання ОСОБА_6 в ознайомленні з матеріалами справи № 2025/6567/2012 після апеляційного перегляду, то до суду ОСОБА_6 звернулася 23.04.2013 року, в цей же день її було повідомлено про те, що справа до суду з апеляційного суду Харківської області не поверталася. Вказана справа надійшла до суду лише 24.04.2013 року. 26.04.2013 року ОСОБА_6 звернулася з заявою про ознайомлення і була в цей же день ознайомлена.
Щодо стверджень заявників стосовно особистої зацікавленості судді в результатах розгляду справи, аморальних вчинків судді, вчинення злочину суддею, то зазначені ствердження є припущеннями. Порядок здійснення цивільного, кримінального судочинства чітко перебачений ЦПК України, КПК України, якими керується суддя при розгляді справ.
Щодо аргументів захисника про невідповідність дійсності змісту повідомлення від 20.03.2019 року Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях, то про призначене судове засідання на 19.03.2019 року до 12-30 год. адвокат ОСОБА_7 , повідомлявся за контактним телефоном, дата та час судового засідання з ним узгоджувалася завчасно. Клопотання про відкладення справи було ним подано в день судового засідання електронним зв`язком, згідно наданої ним роздруківки цього відправлення відправлено до суду 19.03.2019 року о 12:22 год., тобто за вісім хвилин до початку судового засідання. Суд звертає увагу, що всі надходження до суду реєструються в передбаченому законом порядку, що потребує певного часу. З канцелярії суду зазначене клопотання було передано судді після проведення судового засідання.

Щодо незгоди ОСОБА_6 з діями головуючого ОСОБА_1 при розгляді кримінальної справи № 2025/2306/12, то у зазначеній справі був ухвалений обвинувальний вирок, який був залишений без змін судом апеляційної інстанції після апеляційного перегляду справи. Зазначений вирок, дії судді при розгляді справи ОСОБА_6 не оскаржувалися.
Суд не приймає доводи заявника щодо відмови судді розглядати цивільну справу № 629/4243/13-ц, не досліджує матеріали цієї справи, а враховує зміст ухвали Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 15.11.2013 року, копію якої додано до заяви про відвід, у змісті якої містяться посилання судді ОСОБА_9 , що вказану цивільну справу суддя ОСОБА_1 на підставі протоколу № 4 загальних зборів суддів суду від 14.03.2013 року всупереч п. 3 ч. 2 ст. 11-1 ЦПК України доповідною повернула до канцелярії, що стало підставою для його відводу, що могло викликати у обвинуваченої та її захисника сумніви щодо неупередженості судді ОСОБА_1 .
Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону. Але, у зв`язку з вказаними обставинами, сторони по справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду. Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до судової практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за субєктивним та обєктивним критерієм.
Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.
Сам факт недовіри особи може створити враження необєктивності та неупередженості суддів при розгляді даної справи, а відтак у майбутньому стане причиною недовіри до обєктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.
Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.
Відповідно до практики ЄСПЛ при розгляді справи має забезпечуватися суб`єктивний критерій неупередженості (безсторонності) суду. У сторони мають бути відсутні будь-які побоювання у безсторонності суду. Кожна зі сторін вправі сподіватися на об`єктивне рішення у справі. Підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.
В судовому засіданні підстав зазначених у ст.54 КПК України встановлено не було, проте, зазначені вище формулювання можуть викликати обґрунтовані побоювання обвинуваченої, інших учасників кримінального процесу, щодо порушення прав на захист обвинуваченої. При цьому суд бере до уваги те, що врішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п. 66, зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Згідно з Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням V з`їзду суддів України 24 жовтня 2002 року (у редакції, затвердженій XI черговим з`їздом суддів України 22 лютого 2013 року), затвердженим рішенням ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1 необхідно пам`ятати, що інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.
Враховуючи, що обвинуваченою та її захисником висловлено недовіру судді ОСОБА_1 , оскільки у них існують сумніви та побоювання щодо її неупередженості при розгляді зазначеної справи, тому з метою виключення будь-яких сумнівів учасників процесу у об`єктивності, неупередженості, законності та обґрунтованості вирішення справи, а відтак і правосудності судового рішення, з метою гарантування виключення будь-якого сумніву з боку заявників стосовно безсторонності головуючого, недопущення в подальшому невірного сприйняття сторонами судового рішення, а також для забезпечення ефективності розгляду даної справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню.
Враховуючи наведене та керуючись ст. 56, 80, 81 КПК України, колегія суддів,-

у х в а л и л а :

Заяви ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 задовольнити.
Відвести головуючого суддю Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 від розгляду кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_6 у скоєнні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч.2 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3