Провадження №1-кс/369/3552/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
Слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004093 від 28.08.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоювідносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Часів Яр, міста Артемівська Донецької області, освіта середня, розлучений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимого, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області капітан поліції ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 звернулася до суду з клопотанням в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 28.08.2019 року надійшло повідомлення до ЧЧ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області, про те, що близько 20 год. 10 хв. поблизу буд. АДРЕСА_2 в канаві виявлено труп невідомого чоловіка, з ознаками насильницької метрі у вигляді колото-різаного поранення грудної клітки.

Цього ж дня слідчим СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області про даний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004093, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

В подальшому в ході здійснення досудового розслідування, встановлено, що померлим є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає: АДРЕСА_3 .

В ході здійснення досудового розслідування встановлено, що 28.08.2019 близько 14 години 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , маючи прямий умисел, направлений на заподіяння смерті ОСОБА_8 , тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в ході сварки на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин із ОСОБА_8 , наніс останньому один удар предметом, схожим на ніж, який тримав в лівій руці, в область грудної клітки, заподіявши ОСОБА_8 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення, внаслідок чого останній помер.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 650 смерть ОСОБА_8 наступила внаслідок крововиливу, проникаючого колото-різаного поранення грудей зліва з ушкодженням легені та серця.

30.08.2019 об 11 год. 00 хв. в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30.08.2019 слідчим за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Таким чином, у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні за №0004093 від 28.08.2019 підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Часів Яр, міста Артемівська Донецької області, освіта середня, розлучений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимий.

Підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, є рапорт реєстрації повідомлення №41863 від 28.08.2019, протокол огляду місця події від 28.08.2019, протокол огляду місця події від 29.08.2019, протокол огляду місця події від 29.08.2019, протокол допиту потерпілого, протокол пред`явлення трупа для впізнання, протокол допиту свідка ОСОБА_9 , протокол допиту свідка ОСОБА_10 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_10 , протокол допиту свідка ОСОБА_11 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_11 , протокол допиту свідка ОСОБА_12 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_12 , протокол допиту свідка ОСОБА_13 , протокол затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.

В даному випадку ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

На даний час у даному кримінальному провадженні виконано ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому.

Враховуючи вищевикладене в ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення .

- вчинити інше кримінальне правопорушення

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі. (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підозрюваного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування обвинуваченого з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:

- підозрюваний зареєстрований та території проведення ООС, а саме в Донецькій області;

- всі рідні підозрюваного проживають на території Російської Федерації;

- підозрюваний не одружений, не має на утриманні малолітніх дітей та батьків похилого віку, тобто не має стійких соціальних зв`язків.

- не має постійного місця проживання та території м. Київ та Київської області не має;

- підозрюваний не має місця роботи та постійного джерела доходів.

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності, за вчинення особливо тяжкого злочину.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі проводяться всі необхідні слідчі розшукові дії, направленні на повне всебічне розслідування вказаного кримінального провадження, зокрема збір всіх речових доказів, що мають істотне значення для кримінального правопорушення, а у зв`язку із великим обсягом слідчих дій на даний час виконані не всі необхідні дії направлені на збір доказової інформації, а тому існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі зможе може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Щодо наявності ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, необхідно зазначити наступне. Відповідно до інформаційних баз даних ОСОБА_5 неодноразово притягався до відповідальності, немає джерела доходу, а тому зможе винити інші злочини, в тому числі корисливі та насильницькі.

Таким чином, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, винити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків.

Лише обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

Застосування іншого більш, більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.

Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005 та «Ізмайлов проти Росії» від 16.10.2008, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Наявність вищевказаних ризиків свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому просив суд дане клопотання задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у арештному домі державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до підозрюваного до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Часів Яр, міста Артемівська Донецької області, освіта середня, розлучений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимого - строком на 60 діб

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання, просили суд відмовити у його задоволенні.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні, зокрема, пояснення потерпілого та свідка, свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В даному випадку, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст.12 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.
Слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання прокурора на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, підозрюваний може:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення .

- вчинити інше кримінальне правопорушення

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі. (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне: підозрюваний зареєстрований в Донецькій області; не має постійного місця проживання на території України; підозрюваний не одружений, не має на утриманні малолітніх дітей та батьків похилого віку, має родичів у Російській Федерації, тобто не має стійких соціальних зв`язків; підозрюваний не має місця роботи та постійного джерела доходів.

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 2 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі зможе може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Щодо наявності ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, необхідно зазначити наступне. Відповідно до інформаційних баз даних ОСОБА_5 неодноразово притягався до відповідальності, немає джерела доходу, а тому зможе винити інші злочини, в тому числі корисливі та насильницькі.

Таким чином, слідчий суддя вважає реальними ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи вищевикладені обставини та встановлену слідчим суддею ступінь ризиків та характеризуючих обставин, ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та, в даному конкретному випадку, відповідає інтересам суспільства. При цьому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень, застосування іншого більш, більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, є недостатніми для запобігання зазначеним ризикам з урахуванням ступеня встановлених ризиків та характеризуючи матеріалів стосовно підозрюваного, який вчинив особливо тяжкий злочин.
Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004093 від 28.08.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоювідносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Часів Яр, міста Артемівська Донецької області, освіта середня, розлучений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимого задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Часів Яр, міста Артемівська Донецької області, освіта середня, розлучений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимого, - строком на 60 діб до 28.10.2019 року включно, без можливості внесення застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 28 жовтня 2019 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1