Справа № 202/4755/19
Провадження № 1-кс/202/7626/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

12 липня 2019 року м. Дніпро

слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000452,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000452, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 10 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000452 здійснюється прокуратурою Дніпропетровської області.
12 липня 2019 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000452.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 12 липня 2019 року.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу нагляду на транспорті, зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості та на об`єктах підвищеної небезпеки ГУ Держпраці у Дніпропетровській області у період часу з 18.06.2019 року по 02.07.2019 року надіслав на адресу ПП «Кордон-Сервіс» повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкта господарювання № 144/5.4.-13п та направлення про проведення перевірки № 144/5.4-13н від 18.06.2019 року в яких зазначено, що ГУ Держпраці, відповідно до наказу по управлінню від 14.06.2019 року за № 647-Пл, на підставі статей 4, 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» буде проведено перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки. Також в документах повідомлялось, що перевірку буде проведено з 02.07.2019 року по 15.07.2019 року. Зазначені документи були підписані тимчасово виконуючим обов`язки начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , та зазначено виконавцем ОСОБА_7 та вказано номер його контактного телефону НОМЕР_1 . Згідно з вказаним направленням, перевірку доручено заступнику начальника відділу нагляду на транспорті, зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості та на об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_8 , головному державному інспектору відділу нагляду на транспорті, зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості та на об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_9 та головному державному інспектору відділу нагляду на транспорті, зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості та на об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_5 .

У період часу з 18.06.2019 року по 02.07.2019 року ОСОБА_5 з власного мобільного телефону НОМЕР_2 особисто зателефонував директору ПП «Кордон-Сервіс» ОСОБА_10 та повідомив про те, що 02.07.2019 року він має приїхати до офісу підприємства та розпочати перевірку. У зв`язку з тим, що у підприємства не має офісу ОСОБА_5 погодився зустрітись із ОСОБА_10 в іншому громадському місці, де вона мусила передати йому документи необхідні для проведення перевірки.

02.07.2019 року приблизно о 10:00 годині ОСОБА_5 зустрівся з ОСОБА_10 біля будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , де отримав від неї документи, необхідні для здійснення перевірки. Після того як ОСОБА_5 отримав необхідні документи він заявив, що йому, в ході перевірки, необхідно обстежити частину асфальтованого майданчика, на якому підприємство здійснює діяльність з надання послуг паркування автотранспорту.

04.07.2019 року ОСОБА_5 знову зустрівся із ОСОБА_10 біля залізничної станції «Баглій» після чого вони разом поїхали на адресу розташування орендованого майданчика, де ОСОБА_5 провів обстеження та зробив декілька фотознімків, після чого вони разом повернулись до станції «Баглій».

Саме у цей час 04.07.2019 року у ОСОБА_5 який на той час перебував на посаді головного державного інспектора відділу нагляду на транспорті, зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості та на об`єктах підвищеної небезпеки, який безпосередньо у той час виконував обов`язки передбачені положенням про Головне управління Держпраці в Дніпропетровській області, яке затверджено наказом Державної служби України з питань праці № 84 від 03.08.2018 року, та його посадовими інструкціями, виник умисел на вчинення кримінального правопорушення пов`язаного із отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_10 за вирішення питання про не внесення до акту перевірки та припису виявлених порушень законодавства про охорону праці.

З метою втілення свого злочинного умислу, направленого на отримання неправомірної вигоди ОСОБА_5 повідомив директора ПП «Кордон-Сервіс» ОСОБА_10 про те, що ним виявлені суттєві порушення вимог законодавства з питань охорони праці, які будуть відображені за результатами перевірки в Акті перевірки, що призведе до накладення на підприємство штрафних санкцій.

Після цього ОСОБА_5 продовжуючи втілювати свій злочинний намір почав вимагати від ОСОБА_10 передати йому неправомірну вигоду у розмірі 10 000 грн. як єдину умову для не внесення до акту перевірки встановлених порушень та не сплати штрафних санкцій, що передбачені законодавством. Аргументуючи розмір суми неправомірної вигоди, ОСОБА_5 повідомив, що частина коштів буде передана його безпосередньому керівнику - заступнику начальника даного відділу ОСОБА_8 , який буде затверджувати акт перевірки.

Продовжуючи втілювати свій злочинний умисел, з метою тиску та залякування директора підприємства, ОСОБА_5 05.07.2019 року з власної електронної адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 надіслав електронною поштою на адресу ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 чорновий варіант Акту перевірки в якому були прописані виявлені ним порушення законодавства та повідомив, що вже у понеділок 08.09.2019 року надішле проект припису, який дійсно направив ОСОБА_10 у вказану ним дату. 10.07.2019 року ОСОБА_5 приблизно о 14:00 зателефонував ОСОБА_10 та запропонував зустрітись із ним 11.07.2019 року з метою обговорення питань, стосовно результатів перевірки.

11.07.2019 року, перебуваючи в м. Кам`янське, знаходячись в приміщенні одного з учбових класів КП КМР "НАВЧАЛЬНО-КУРСОВИЙ КОМБІНАТ" по проспекту Гімназичний, 25, де знаходиться його службовий кабінет у м. Камянське, головний державний інспектор відділу нагляду на транспорті, зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості та на об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_5 у період часу з 17:00 до 17:35 години будучи службовою особою ГУ Держпраці в Дніпропетровській області, бажаючи довести свій злочинний умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди, поєднаної з вимаганням, до кінця, розуміючи протиправний характер своїх дій, умисно з корисливих мотивів, за не включення до Акту перевірки виявлених порушень зустрівся із ОСОБА_10 та вислухавши її заперечення до вказаного Акту почав вимагати від ОСОБА_10 передати йому неправомірну вигоду у розмірі хоча б 5 000 грн., які отримав від неї за не включення виявлених ним, під час перевірки, порушень до Акту перевірки. Після отримання вказаних грошових коштів в сумі 5000 грн., ОСОБА_5 отримав можливість розпорядитись ними на власний розсуд, після чого злочинні дії ОСОБА_5 були зупинені працівниками Управління Служби безпеки України в Дніпропетровській області.

В ході проведення огляду місця події за адресою: м. Каменське, пр. Гімназичний, 25, ОСОБА_5 на вимогу прокурора, самостійно відкрив особисту сумку, в якій виявлено та вилучено грошові кошти в розмірі 5 000 грн., а саме: 25 купюр номіналом 200 грн., отриманих ним в якості неправомірної вигоди від ОСОБА_10 . При освітленні ультрафіолетовим випромінюванням, купюри мали світло-салатове забарвлення. Вилучені грошові кошти мають наступні серії та номери: УТ4096790, СЕ6541726, УГ8129174, СБ9498577, КЖ8765096, ХЄ9266560, КМ3244574, ПЗ1719592, ВШ1699623, ЕД2153429, ХЖ4343689, ВБ5656989, КЗ0424983, УД7018824, ПЄ2702808, УП7662796, ХД0865209, УА9440643, ХЗ1316252, ЗЗ1038234, ТА3721204, УП6880401, ТА8561361, ЕЯ7487913, СВ8251581.

11.07.2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України. Під час затримання ОСОБА_5 та обшуку затриманої особи у нього було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон Хiaomi note 4 чорного кольору, верхнє захисне скло має пошкодження у вигляді чисельних тріщин та сколів;

- портфель з тканини чорного кольору, що має п`ять відділень, в одному з відділень знаходиться робоча документація, інші відділення порожні;

- службове посвідчення ДН № 616 на ім`я головного державного інспектора відділу нагляду на транспорті, у зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки ГУ Держпраці ОСОБА_5 видане 06.02.2019 року.

12.07.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

На підставі викладеного та з метою збереження речових доказів виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту, що і зумовило слідчого звернутись до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги клопотання слідчого підтримав в повному обсязі та наполягав на їх задоволенні.

Слідчий суддя, вислухавши учасників провадження та дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як встановлено в судовому засіданні, вилучені в ході огляду місця події та обшуку затриманої особи речі, предмети та документи 12 липня 2019 року у відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000452 від 10.07.2019 року.

Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, з метою збереження речових доказів, а також те, що є достатні підстави вважати, що воно дійсно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тому клопотання слідчого про накладення арешту на майно слід задовольнити та накласти арешт на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000452 - задовольнити.
Накласти арешт на:
- грошові кошти у сумі 5 000 грн., а саме 25 купюр номіналом 200 грн. кожна з серіями та номерами: УТ4096790, СЕ6541726, УГ8129174, СБ9498577, КЖ8765096, ХЄ9266560, КМ3244574, ПЗ1719592, ВШ1699623, ЕД2153429, ХЖ4343689, ВБ5656989, КЗ0424983, УД7018824, ПЄ2702808, УП7662796, ХД0865209, УА9440643, ХЗ1316252, ЗЗ1038234, ТА3721204, УП6880401, ТА8561361, ЕЯ7487913, СВ8251581, вилучених в ході огляду місця події за адресою: м. Кам`янське, пр. Гімназичний, 25;

- мобільний телефон Хiaomi Note 4 чорного кольору;

- портфель з тканини чорного кольору;

- службове посвідчення ДН № 616 на ім`я головного державного інспектора відділу нагляду на транспорті, у зв`язку та у хімічній промисловості управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки ГУ Держпраці ОСОБА_5 видане 06.02.2019 року, які вилучені під час затримання ОСОБА_5 та обшуку затриманої особи.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.
Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1