Справа № 646/3087/19
№ провадження 1-кс/646/3545/2019
У Х В А Л А

07.06.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засіданя ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000963 від «16» квітня 2019 року, -

в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду клопотання про арешт майна, в обґрунтування якого зазначено, що 16 квітня 2019 року до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_5 про те, що 24 грудня 2018 року невстановлена особа, знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Вернадського, 12, шахрайським шляхом заволоділа її мобільним телефоном.
03 червня 2019 року слідчим СВ Основ`янського ВП в Харківській області, поблизу адміністративної будівлі залізничної станції «Харків-Левада» за адресою: м. Харків, пров. Мовчанівський, 12 проведено огляд місця події. В ході зазначеної слідчої дії виявлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка в присутності педагога ОСОБА_7 добровільно видала співробітникам поліції мобільний телефон марки «iPhone 5S Gold 16 Gb» IMEI: НОМЕР_1 золотистого кольору з пошкодженням у вигляді розбитого скла екрану та зарядний пристрій до нього.
Допитана в присутності педагога ОСОБА_7 в якості свідка гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 надала свідчення про те, що 30.12.20178 її брат ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зробив їй новорічний подарунок мобільний телефон марки «iPhone 5S Gold 16 Gb» IMEI: НОМЕР_1 золотистого кольору. Вона вставила в нього свою сім-картку «Водафон» № НОМЕР_2 та користувалась до 03.06.2019 року. В квітні 2019 року вона з власної необережності впустила даний мобільний телефон, внаслідок чого розбилось скло екрану телефону.
Допитана в якості потерпілого ОСОБА_5 1996 р.н. в ході допиту надала копію документів на мобільний телефон марки «iPhone 5S Gold 16 Gb» із зазначенням унікального серійного номеру (IMEI): НОМЕР_1 , що підтверджує її право власності на вказаний мобільний телефон. Отже, зазначена у клопотанні особа є дійсним власником зазначеного майна.
У органа досудового розслідування виникла необхідність в арешті вказаного майна шляхом заборони його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, яке обґрунтовано визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000963 від «16» квітня 2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.190 КК України, за фактом того, що 16 квітня 2019 року до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_5 про те, що 24 грудня 2018 року невстановлена особа, знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Вернадського, 12, шахрайським шляхом заволоділа її мобільним телефоном.
Доводи клопотання підтверджуються протоколом огляду від 03.06.2019 року, протоколами допиту свідків.
Постановою від 03.06.2019 року виявлені та вилучені речі під час огляду визнані речовими доказами по кримінальному провадженню №0000963 від «16» квітня 2019 року.
Згідно ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме п. 3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Вилучені речі є предметом вчиненням вказаного злочину і можуть містити у собі сліди кримінального правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою збереження речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000963 від «16» квітня 2019 року задовольнити.
Накласти арешт накласти арешт на майно виявлене та вилучене під час огляду місця події 03.06.2019 року поблизу адміністративної будівлі залізничної станції «Харків-Левада» за адресою: м. Харків, пров. Мовчанівський, 12, а саме: мобільний телефон марки «iPhone 5S Gold 16 Gb» IMEI: НОМЕР_1 золотистого кольору з пошкодженням у вигляді розбитого скла екрану, неробочому стані, шляхом заборони користування, відчуження, розпорядження будь-яким іншим особам.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1