УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 вивчивши клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 02.03.2018 року, у кримінальному провадженні №0002021 від 17.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
В провадження Шевченківського районного суду м. Києва 06 листопада 2019 року надійшло клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 02.03.2018 року, у кримінальному провадженні №0002021 від 17.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, а саме в частині заборони вчинення реєстраційних змін до відомостей про право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 прийшов до наступного висновку.

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Так, зі змісту клопотання убачається, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 02.03.2018 року, у кримінальному провадженні №0002021 від 17.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, накладено арешт у вигляді заборони вчинення реєстраційних змін до відомостей про право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

При цьому, постановою слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_4 від 21.10.2019 року, кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №0002021 від 17.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, закрито на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Отже, в даному випадку, слідчий суддя звертає увагу на висновки Великої Палати Верховного суду, які містяться в постанові від 15.05.2019 року у справі №372/2904/17-к, зокрема на те, що судом кримінальної юрисдикції повинні розглядатися скарги на законність і обґрунтованість арешту майна, розв`язання яких потребує перевірки наявності підстав і дотримання процедури, встановлених кримінальним процесуальним законом, тобто вирішення по суті питань, які безпосередньо стосуються порядку здійснення кримінального провадження.

Разом із тим, скасування арешту майна, накладеного слідчим у кримінальній справі, після закриття справи не пов`язане з оцінкою правомірності застосування органом досудового слідства такого заходу, а необхідність прийняття відповідного рішення є безспірною й безальтернативною з огляду на припинення кримінальних процесуальних правовідносин.

При цьому, вирішення зазначеного питання судом у порядку цивільного судочинства не призведе до заміщення ним функцій суду кримінальної юрисдикції і не може завдати шкоди інтересам кримінального провадження.

Отже, враховуючи наведене, в даному випадку слідчий суддя кримінальної юрисдикції не є компетентним у розгляді клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 02.03.2018 року, у кримінальному провадженні №0002021 від 17.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

Водночас, слідчий суддя вважає за доцільне роз`яснити представнику заявника, що з таким клопотанням про скасування арешту майна він вправі звернутись до суду в порядку цивільного судочинства.

Разом з тим, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду судом кримінальної юрисдикції, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до суду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. ст.7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И Л А :
Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 02.03.2018 року, у кримінальному провадженні №0002021 від 17.02.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1