Справа № 177/589/18
Провадження № 1-кп/177/42/19
У Х В А Л А
І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И
24 липня 2019 року м. Кривий Ріг

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт з додатками, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000653 від 20.08.2016 за ч. 3 ст. 286 КК України щодо померлого ОСОБА_3 , -

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:
Указаний обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування 06 листопада 2018 року надійшов до Криворізького районного суду Дніпропетровської області з прокуратури Дніпропетровської області.
Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт складено з дотриманням вимог ст. 291 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 також висловив позицію про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , правом на участь в підготовчому судовому засіданні не скористалися, кожен окремо, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності.

ОСОБА_8 , процесуальний статус якої в обвинувальному акті визначений як особа, що наділена правом обвинуваченого в частині реабілітації померлого сина ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, на неодноразові виклики в судове засідання не з`явилася.

Вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання щодо можливості призначення обвинувального акта до судового розгляду, перевіривши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування на відповідність вимогам КПК України, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення обвинувального акта прокурору, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу, тобто за наявності таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

За ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься змагальність сторін, що відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України, передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і захисту їхніх правових позицій, прав і свобод.

Відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення.

Згідно ст.6, 42, 276 -278 КПК України підозра може бути спрямована лише до живої особи. Відповідно до положень ст. 42 КПК України визначений єдиний випадок, коли особа може бути підозрюваною, безпосередньо не ознайомившись з повідомленням про підозру: якщо місце знаходження особи не встановлено.

Відповідно до положень ст. 6 КПК України, кримінальне провадження за правилами цього Кодексу здійснюється щодо будь-якої особи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті, що виключає можливість померлої особи бути суб`єктами вчинення злочину.

Ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, право захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу, вибраного на власний розсуд, право допитувати свідка обвинувачення та ін.

В кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Така позиція ЄСПЛ відображена у справах «Пелісьє та Сассі проти Франції», п. 52; «Сайдович проти Італії», пункт 90, «Зона проти Туреччини», де суд визнав порушенням ст.. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначивши, що суд національної безпеки не міг, дотримуючись умови про справедливий судовий розгляд, ухвалювати рішення, не оцінивши прямо доказів, наданих заявником особисто.

В обвинувальному акті, особою що наділена правом обвинуваченого в частині реабілітації померлого сина ОСОБА_3 , визначена ОСОБА_8 , тоді як норми КПК України не містять визначення такої процесуальної особи.

Згідно обвинувального акту та реєстру до нього ОСОБА_8 взагалі із заявою про реабілітацію її померлого сина до органу досудового розслідування та суду не зверталася, згідно її заяв зазначала, що органами досудового розслідування допущенні істотні порушення норм Кримінально процесуального права, які порушують гарантовані права, як її так і померлого сина, який загинув за півроку до вручення підозри і за рік до висунення обвинувачення, тому за життя не набув статус підозрюваного.

Однак, вказані вимоги закону під час досудового слідства дотримані не були.

Згідно наведених визначень в ст. 3 КПК України сторонами кримінального провадження є: з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники

Відповідно до ч.2 ст. 3 КПК України інші терміни, що вживаються в цьому Кодексі, визначаються спеціальними нормами у цьому Кодексі та інших законах України.

Таким чином, органом досудового розслідування допущені істотні порушення норм кримінального процесуального закону, які порушують гарантовані законом процесуальні права як ОСОБА_8 , так і загиблого ОСОБА_3 , перешкоджають суду призначити справу до судового розгляду та ухвалити в подальшому законне і обґрунтоване рішення.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України повернути обвинувальний акт щодо померлого ОСОБА_3 прокурору, як такий, що не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, для усунення відповідних недоліків.

Керуючись ст. ст. 314, 370, 372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000653 від 20.08.2016 за ч. 3 ст. 286 КК України щодо померлого ОСОБА_3 , повернути прокурору Дніпропетровської області для усунення недоліків.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Криворізький районний суд Дніпропетровської області протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Суддя: