Справа №463/9854/19
Провадження №1-кс/463/5202/19
У Х В А Л А

22 листопада 2019 року слідчий суддя Личаківський районний суд м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_6 , що погоджене прокурором прокуратури Волинської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000097 від 15 листопада 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Острів`я Шацького району Волинської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , оперуповноваженого відділу моніторингу та зонального контролю Волинського управління ДВБ НП України,

в с т а н о в и в :

слідчий звернувся з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 днів із можливістю внесення застави.

Клопотання мотивує тим, що органом досудового розслідування здійснюється розслідування кримінального провадження щодо можливого вимагання та одержання оперуповноваженим відділу моніторингу та зонального контролю Волинського управління ДВБ НП України ОСОБА_5 від ОСОБА_7 неправомірної вигоди в розмір 3 000 доларів США, що станом на 21.11.2019 згідно курсу Національного Банку України становило 72 550 гривень за невжиття заходів реагування нібито щодо протиправної діяльністі ОСОБА_7 21 листопада 2019 о 16:10 год. ОСОБА_5 був затриманий працівниками правоохоронних органів в порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Під час проведення обшуку виявлено грошові кошти в сумі 3 000 доларів США.

Про підозру у вчиненні вказаного злочину ОСОБА_5 повідомлено 22 листопада 2019 року.

Вважає, що підставою застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищувати та приховувати або спотворити речі, документи які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків вчиненого ним злочину, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Зокрема є обґрунтовані підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний зможе вчинити тиск на заявника ОСОБА_7 , чим перешкодить встановлення істини у даному кримінальному провадженні. Окрім того, ОСОБА_5 може залишити місце проживання та переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищувати та приховувати або спотворити речі, документи які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, оскільки є посадовою особою Волинського управління ДВБ НП України, є оперативним працівником правоохоронного органу, а тому застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Окрім цього, з врахуванням матеріального стану підозрюваного, просить визначити останньому, заставу у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Підозрюваний заперечив доведеність підозри. Пояснив, що викладені в матеріалах справи обставини вимагання коштів не відповідають дійсності. Разом з тим визнав, що мав зустріч і розмову із заявником неподалік місця події, де були вилучені кошти і здійснено його затримання. Вважає, що орган досудового слідства умисно визначає максимальний розмір застави, щоб він через своє скрутне матеріальне становище не мав можливості її сплатити. Враховуючи наявність на утриманні дружини, батька інваліда 3 групи, мами, які не працюють, а також необґрунтованості ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просить обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник проти клопотання заперечила. Пояснила, що на її думку підозра не є обґрунтована і дії її підзахисного кваліфіковані помилково . Просить врахувати, що прокурор ризики, передбачені ст.177 КПК України жодними доказами не підтвердив, він лише висловив припущення про їх існування. Оскільки її підзахисний виключно позитивно характеризується, має на утриманні вагітну дружину, хвору маму, батька, який є інвалідом третьої групи, а також сам хворіє, тому йому достатньо обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000097 від 15 листопада 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Про підозру у вчиненні даного злочину ОСОБА_5 повідомлено 22 листопада 2019 року.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до п. с ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Як бачимо, одною з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», ЄСПЛ вказує: Суд повторює, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182).

При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному. Так, обґрунтованість підозри висунутої ОСОБА_5 підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, зокрема: заявою про вчинення злочину, протоколами допиту свідка, у відповідності до яких він зазначає, що ОСОБА_5 вимагав у нього неправомірну вигоду в сумі 5 000 доларів США за невжиття заходів реагування нібито на протиправну діяльність свідка; протоколом обшуку від 21 листопада 2019 року; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 21 листопада 2019 року; повідомленням про підозру; іншими матеріалами кримінального провадження. Сам підозрюваний визнав, що був затриманий неподалік місця події, перед цим мав зустріч із свідком, на його руках зроблено змиви з рук і виявлено світіння світло-зеленого кольору, що притаманне спец реактиву «Промінь-1».

Перелічені вище докази вказують на те, що підозрюваний міг вчините інкриміноване правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 підозрюється слідчими органами у вчиненні тяжкого злочину та до нього може бути застосовано виключно покарання у виді реального позбавлення волі від 5 до 10 років з конфіскацією майна.

При вирішенні питання обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний може переховуватись від досудового слідства і суду, оскільки йому інкримінується вчинення тяжкого злочину за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, останній є працівником правоохоронного органу, і з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватись і на території України, має можливість покинути країну.

Також, вважаю обґрунтованим ризик того, що перебування на волі не виключає можливість знищення підозрюваним документів чи перешкоджання слідству іншим способом шляхом впливу на учасників кримінального провадження, в тому числі заявника, з метою уникнення кримінальної відповідальності. При цьому доводи захисту про те, що всі документи і докази вилучені, а тому він не може їх знищити не є переконливими, оскільки з матеріалів клопотання вбачається, що підозрюваний збирав матеріали нібито протиправної діяльності заявника, з метою створення підстав для вимагання коштів. Вказані документи можуть бути знищені чи приховані від слідства.

При цьому суд погоджується, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку затриманого та виконання ним обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Наявність на утриманні у підозрюваного дружини та непрацюючих батьків не можуть перешкоджати досягненню мети запобіжного заходу.

Тому з метою виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків визначених ст.177 КПК України, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слід обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Окрім цього, відповідно до положень ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до положень ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий пропонує визначити максимальний розмір застави до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому посилається на можливість внесення такої підозрюваним, виходячи з його майнового стану, посилаючи на дані декларації підозрюваного за 2018 рік.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, та з урахуванням наданих недостатніх даних слідчим про можливість внесення максимального розміру застави і обґрунтовані доводи сторони захисту щодо недостатності майнового стану підозрюваного для сплати максимального розміру застави, слідчий суддя вважає, що у даному випадку необхідно визначити розмір застави, який передбачений п.2 ч.5 ст.182 КПК України - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

у х в а л и в :

клопотання слідчого задоволити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту фактичного затримання 21 листопада 2019 року о 16 годині 10 хвилин.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу шістдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 120 420 грн. (сто двадцять тисяч чотириста двадцять гривень)

У випадку внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок, ОСОБА_5 звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч.4 ст.202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1