У Х В А Л А

04.09.2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , з участю власника майна ОСОБА_2 , та його представника ОСОБА_3 , секретаря судових засідань ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002659, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25 .08. 2019 року, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий слідчого відділу поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 звернувся до суду з даним клопотанням, яке обґрунтовує наступним.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.08.2019 року о 09 год. 40 хв. надійшло повідомлення зі служби 101 про те, що 24.08.2019 року о 09 год. 40 хв. за адресою: м. Ужгород, вул. Заньковецької, біля будинку 36 водій марки «Опель» моделі «Вектра» д.н.з. НОМЕР_1 допустив зіткнення з пішоходом ОСОБА_6 , 1941 року народження, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, ступінь тяжкості яких встановлюється.
24.08.2019 року під час огляду місця події, який проводився за адресою: м. Ужгород, вул. Заньковецької, напроти будинку 36 було виявлено та вилучено автомобіль марки «Опель» моделі «Вектра» д.н.з. НОМЕР_1 , який поміщено на спец майданчик Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області.
Клопотання слідчого мотивується тим, що з метою унеможливити переховування вказаного транспортного засобу, його псування, втрати, перетворення, відчуження тощо в органу досудового слідства виникла необхідність у накладенні на нього арешту.
У судове засідання слідчий не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна та його представник у судовому засіданні заперечили проти задоволення даного клопотання з підстав, викладених у письмових запереченнях від 04.09.2019 року. Зокрема вказує на те, що слідчим не зазначено мотивації поданого клопотання, а тільки посилання на норми закону. Також вказує на те, що клопотання подане з порушенням передбаченого законом строку, зокрема 28.08.2019 року, всупереч тому, що мало бути подане не пізніше 27.08.2019 року. Заявник зазначає, що вилучений транспортний засіб не відноситься до майна, яке підлягає спеціальній конфіскації, цивільного позову у даному кримінальному провадженні не заявлено, підозра не оголошена і питання щодо стягнення з ОСОБА_2 кошти відсутнє. Натомість такий вказує на те, що зобов`язується не вчиняти жодних дій, спрямованих на знищення, псування, переобладнання чи пошкодження вилученого автомобіля.

Заслухавши пояснення заявник та його представника, вивчивши зміст клопотання та додані до нього письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що органом досудового слідства СВ поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області - проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0002659, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25 .08. 2019 року.
Згідно доданого до клопотання витягу з ЄРДР від 25.08.2019 року, в рамках даного кримінального провадження розслідуються обставини кримінального правопорушення, а саме зіткнення 24.08.2019 року о 09 год. 40 хв. за адресою: м. Ужгород, вул. Заньковецької, біля будинку 36 водія марки «Опель» моделі «Вектра» д.н.з. НОМЕР_1 з пішоходом ОСОБА_6 , 1941 року народження.
З матеріалів клопотання слідує, що під час проведення огляду місця події 24.08.2019 року слідчим ОСОБА_7 було вилучено вказаний у клопотанні транспортний засіб в рамках даного кримінального провадження.
Сторона кримінального провадження ставить питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно з тих підстав, що таке має значення речових доказів та з метою його збереження. Також таким ставиться питання щодо поновлення строків.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Ч. 2 вказаної норми закону передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру
щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Ч. 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Положеннями ст. 98 КПК України законодавцем визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частинами другою та третьою ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та може накладатись на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначених у статті 98 КПК України.

Вивчивши аргументацію заявника щодо пропуску слідчим строку звернення до суду з даним клопотанням, слідчий виходить із наступного.
Слідйи суддя при вирішення даного питання враховує положення, закріплені у ст.117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.
В даному випадку слідчий суддя приходить до переконання, що оскільки в даній справі є потерпілий, ступінь тяжкості ушкоджень якого встановлюється, а також у суду відсутні будь-які відомості щодо проведення всіх слідчих дій, в тому числі експертиз, відтак з метою збереження всіх речових доказів у даному кримінальному провадженні існує обґрунтована необхідність у поновленні строків для вирішення клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного вище слідчий суддя приходить до переконання, що матеріали провадження містять достатньо даних, які вказують на відповідність зазначеного слідчим майна критеріям ст. 98 КПК України, а відповідно і можливості його використання стороною обвинувачення як доказу у кримінальному провадженні.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, зокрема для збереження речових доказів, а також для можливості органом досудового розслідування провести всі необхідні слідчі дії з вказаним речовим доказом, слід застосувати арешт вказаного в клопотанні майна.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотанняслідчого слідчого відділу поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002659, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25 .08. 2019 року задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль марки «Опель» моделі «Вектра» д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та залишити його на спец. майданчику тимчасового тримання Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області до проведення за його участю всіх слідчих дій.

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції можна подати протягом п`яти днів з дня її проголошення (особою, яка не була присутньою на оголошенні протягом п`яти днів з дня отримання її копії) до Закарпатського апеляційного суду.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду: ОСОБА_1