ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5655/18
провадження № 1-кп/753/537/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" жовтня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:
головуючого - судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,
сторони кримінального провадження:
прокурор: ОСОБА_4 ,
обвинувачений: ОСОБА_3 ,
в с т а н о в и в:
У Дарницькому районному суді м. Києва перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Прокурор у вказаному провадженні заявив клопотання про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою до ОСОБА_3 , посилаючись ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, оскільки обвинувачений тривалий час не з`являвся до суду, змінив місце проживання та не повідомив про це суд, може продовжити свою злочинну діяльність.
Обвинувачений визнав, що ухилявся від явки до суду та пояснив це тим, що боявся, що його візьмуть під варту.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши письмове клопотання та матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.
Згідно ч. 7 ст. 42 КПК України, підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний, зокрема прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладеним на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілих, свідків, які ще не допитані; перешкоджати іншим чином кримінальному провадженню. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Практика Європейського суду з прав людини, сформульована в рішенні «Лабіта проти Італії» від 6.04.2000 р., свідчить проте, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
Так, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що відносно ОСОБА_3 запобіжний захід не обирався, у підготовчі судові засідання призначені на 15 червня 2018 року, 06 липня 2018 року, 03 серпня 2018 року, 25 вересня 2018 року, 09 листопада 2018 року, 21 січня 2019 року, 23 липня 2019 року він не прибув, про поважність причин неявки до суду не повідомив. Відповідно до рапорту від 25.08.2018 року встановити місце знаходження ОСОБА_3 не вдалося, оскільки останній за місцем проживання відсутній, внаслідок чого 23 липня 2019 року кримінальне провадження було зупинено, а ОСОБА_3 оголошено у розшук.
За наведених обставин, суд вважає встановленим факт порушення обвинуваченим ОСОБА_3 його процесуальних обов`язків, передбачених ч. 7 ст. 42 КПК України.
Ризиками, які свідчать про доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та стверджують наявність конкретного суспільного інтересу з урахуванням встановлених обставин, на думку суду, є можливість ОСОБА_3 переховуватись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Разом з цим, суд враховує, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, вагомість доказів у даному кримінальному провадженні, особу обвинуваченого, який раніше судимий.
З урахуванням вимог ч. 3 ст. 183 КПК України відповідно до якої, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, призначивши йому розмір застави, який буде необхідним та достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків, що становить п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331, 350 КПК України,
у х в а л и в:
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання (взяття) під вартою на строк шістдесят днів до 29 листопада 2019 року включно.
ОСОБА_3 взяти під варту в залі суду негайно.
У разі якщо протягом дії цієї ухвали обвинуваченим ОСОБА_3 або заставодавцем буде внесено заставу на спеціальний депозитний рахунок у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 100 350 (сто тисяч триста п`ятдесят) гривень, - звільнити ОСОБА_3 з-під варти з покладенням на нього наступних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_3 наслідки невиконання цих обов`язків.
Ухвала може бути оскаржена до київського апеляційного суду протягом семи діб.

Суддя: