печерський районний суд міста києва
Справа № 757/239/19-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 757/239/19-к за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0001103 від 15.11.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді надійшла заява ОСОБА_3 , про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 757/239/19-к за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0001103 від 15.11.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Вказаний відвід слідчому судді заявлено з підстав п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, а саме: якщо слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явилась, про розгляд заяви про відвід повідомлялась належним чином, проте через канцелярію суду була заяву про проведення судового засідання у її відсутність, зазначені в заяві вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник прокуратури міста Києва в судове засідання не з`явився, про розгляд заяви про відвід повідомлявся належним чином. Прокурор ОСОБА_6 подав через канцелярію суду клопотання про проведення судового засідання у його відсутність.

Інші учасники повідомлялись належним чином, заяв, клопотань, заперечень до суду не надходило.

У судове засідання не з`явився слідчий суддя ОСОБА_4 , якому заявлено відвід.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши матеріали провадження, приходжу до наступних висновків.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття хто має право заявляти відвід, а саме частиною 2 вказаної статті передбачено, що відвід може бути заявлено особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Як вбачається із заяви про відвід ОСОБА_3 ніякого відношення до обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001103 від 15.11.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 КК України не має.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відтак, під час розгляду заяви ОСОБА_3 , про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 757/239/19-к за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0001103 від 15.11.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 КК України, встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 757/239/19-к за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0001103 від 15.11.2019 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1