печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Рагард» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.07.2019 в рамках кримінального провадження №0001373,

ВСТАНОВИВ:
14.08.2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Рагард», яке передано слідчому судді ОСОБА_1 того ж дня, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.07.2019 у справі № 757/35102/19-к в рамках кримінального провадження №0001373.

У судове засідання представник власника майна не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, разом з тим 30.09.2019 на адресу суду надійшла заява за підписом представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 про залишення клопотання про скасування арешту без розгляду.

Прокурор/слідчий за клопотанням якого накладався арешт у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд, заяви або клопотання, письмові заперечення не подавалися до суду.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

При цьому, ст. 350 КПК України передбачено, що клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.

Частиною 1 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладені обставини, оскільки на час надходження до суду клопотання про скасування арешту, не доведено недоцільності застосування такого заходу забезпечення кримінального правопорушення та не встановлено підстав для його відміни, а також враховуючи ту обставини, що вимоги клопотання представник заявника не підтримує, приходжу до переконання, що клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись положеннями ст. ст. 26, 174 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Рагард» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.07.2019 в рамках кримінального провадження №0001373 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1