Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/4379/18
Провадження №: 1-кс/332/1190/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2019 р.

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
Заявник звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002316 від 12 листопада 2018 року, внесеного до ЄРДР за ч.3 ст. 185 КК України, а саме - вантажу, який знаходиться в арештованому автомобілі «Renault Master», д.н. НОМЕР_1 , у вигляді брухту кольорових металів серед якого знаходилися фрагменти кабельно- провідникової продукції, які належать ОСОБА_4 . Клопотання обґрунтоване таким.

Ухвалою слідчого судді від 01 лютого 2019 року було задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на автомобіль «Renault Master» держномер НОМЕР_2 ., що належить ОСОБА_6 , а також на вантаж у вигляді брухту кольорових металів, серед якого знаходилися фрагменти кабельно-провідникової продукції, який належить ОСОБА_4 . Органом досудового розслідування було встановлено, що 29.01.2019 року, о 14-55 годині, на блок-посту, який розташований на 68 км. автомобільної дороги «Запоріжжя-Донецьк» на східній околиці смт.Новомиколаївка Новомиколаївського району Запорізької області, співробітниками поліції було зупинено вищевказаний автомобіль, який було вилучено разом із зазначеним вантажем. У той же час, заявник зазначає, що ОСОБА_7 , якому належить даний транспортний засіб, виконував перевозку вантажу за договором. Клопотання слідчого про накладення арешту розглянуто слідчим суддею у відсутність власника майна ОСОБА_4 . Заявник вважає, що арешт майна, а саме вантажу, що знаходиться в автомобілі «Renault Master» держномер НОМЕР_2 ., у вигляді брухту кольорових металів, серед якого знаходилися фрагменти кабельно-провідникової продукції, підлягає скасуванню, оскільки власник цього майна - ОСОБА_4 не є підозрюваним у даному кримінальному провадженні, є добросовісним набувачем, придбав його за оплатним договором купівлі-продаж за власні кошти. Кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР за №0002316 за ч.3 ст.185 КК України, до якого останній жодного відношення не має. Фрагменти кабельно-провідникової продукції не мають схожих характеристик з викраденими мідними телефонними кабелями, які належать ПАТ «Укртелеком», і про це свідчить договір поставки №7/17 від 27.06.2017 року, згідно з яким ПАТ «ЗАПОРІЗЬКИЙ АВТОМОБІЛЕБУДІВНИЙ ЗАВОД» м. Запоріжжя зобов`язується поставити в обумовлені в договорі терміни іншій стороні - ТОВ «CB-ЮТ» відходи та брухт чорних і кольорових металів, а останнє зобов`язується прийняти зазначений товар і сплатити за нього певну суму, відповідно до умов договору. Факт поставки підтверджується накладними № па-0000151 від 25.07.18 та № па-0000236 від 17.10.18 року. Органом досудового розслідування встановлено, що представниками ПАТ «Укртелеком» 12 листопада 2018 року виявлено, що вхідні двері складського приміщення ПАТ «Укртелеком», розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Історична, 94, ушкодженні шляхом їх відгинання. У подальшому службовими особами ПАТ виявлена відсутність майна належного даному акціонерному товариству. У той же час, заявник вказує, що відходи та брухт чорних і кольорових металів були придбані ТОВ «CB-ЮТ», засновником та комерційним директором якого є ОСОБА_4 , заздалегідь до події зазначеного злочину, і лише 29.01.2019 року були відправлені відповідно до договору № 19-12-НИК від 25.01.2019 року покупцеві, а саме до Товариства з обмеженою відповідальністю «Костянтинівський завод металургійного обладнання». Факт законної діяльності ТОВ «CB-ЮТ» підтверджує ліцензія Серія AB № 470027, видана 30.03.2010 року, що надає право на заготівлю, переробку металобрухту кольорових металів, свідоцтво про державну реєстрацію юридичної особи Серія А00 №195667 від 15.09.2004, видаткова накладна № 29/01 від 29.01.2019 , довіреність №29/01 на ім`я водія-експедитора ОСОБА_6 , паспорт № НОМЕР_3 від 29.01.2019 року, акт походження брухту чорних і кольорових металів, товарно-транспортна накладна №29/01 від 29.01.2019 року, свідоцтво про реєстрацію платника податку на додану вартість №100265896 від 28.01.2010 року. Вищезазначені договори укладені заздалегідь та діють до 2019 року.

У судовому засіданні власник майна ОСОБА_4 , а також адвокат ОСОБА_5 вимоги клопотання про скасування арешту підтримали у повному обсязі та просили задовольнити. Пояснення надали аналогічні тим, що викладені у поданому клопотанні.
Слідчий СВ Заводського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області у судовому засіданні проти задоволення клопотання про скасування арешту заперечував, посилаючись на те, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні на даний час триває, і вказане майно визнано речовим доказом. Зазначив, що органу досудового розслідування ОСОБА_4 надано документи, що підтверджують походження арештовано вантажу, проте останній , на його думку, має ознаки викраденого майна в ПАТ «Укртелеком».
Слідчий суддя, заслухавши думку сторін, перевіривши надані матеріали і дослідивши подані докази, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню в повному обсязі з таких підстав.
У провадженні слідчого відділення Заводського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області знаходиться кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002316 від 12 листопада 2018 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Так, 12.11.2018 до Заводського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що за адресою: м. Запоріжжя, вул. Історична, 94, невстановлена особа, проникла до складського приміщення ПАТ "Укртелеком", звідки таємно викрала належне їм майно, чим спричинила матеріальну шкоду.
Під час досудового розслідування встановлено, що представниками ПАТ «Укртелеком» 12 листопада 2018 року виявлено, що вхідні двері складського приміщення ПАТ «Укртелеком», розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Історична, 94, ушкодженні шляхом їх відгинання. В подальшому службовими особами ПАТ «Укртелеком» виявлено, що відсутнє належне даному акціонерному товариству майно, а саме: кабель мідний телефонний ТППеп 100x2x0,4 в кількості 451 метр; кабель мідний телефонний ТППеп 100x4x0,4 в кількості 34 метри; кабель мідний телефонний ТППеп 600x2x0,32 в кількості 13 метрів; кабель мідний телефонний ТППеп 400x2x0,64 в кількості 19 метрів; кабель мідний телефонний ТППеп 300x2x0,4 в кількості 37 метрів; кабель мідний телефонний ТППеп 200x2x0,5 в кількості 22 метри; кабель мідний телефонний ТППеп 200x2x0,4 в кількості 99 метрів; кабель мідний телефонний ТППеп 100x2x0,5 в кількості 555 метрів; кабель мідний телефонний ТППБ 100x2x0,4 в кількості 46 метрів; кабель мідний телефонний ТППеп 50x4x0,5 в кількості 71 метр; кабель мідний телефонний ТППеп 50x2x0,4 в кількості 133 метри; кабель мідний телефонний ТППеп 30x2x0,4 в кількості 51 метр; кабель мідний телефонний ТППеп 10x2x0,4 в кількості 945 метрів; кабель мідний телефонний ТППеп 10x2x0,32 в кількості 87 метрів.
29.01.2019 року, о 14 годині 55 хвилин, на блок-посту, який розташований на 68 км. автомобільної дороги «Запоріжжя-Донецьк» на східній околиці смт.Новомиколаївка Новомиколаївського району Запорізької області, співробітниками поліції було зупинено автомобіль «Renault Master» , у якому виявлено вантаж у вигляді брухту кольорових металів серед якого знаходилися фрагменти кабельно-провідникової продукції. Крім того, в салоні автомобіля виявлена особа, яка повідомила, що є експедитором ТОВ «СВ-ЮТ» та супроводжує вантаж.
Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Запоріжжя від 01.02.2019 задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на вилучене під час огляду місця події 29.01.2019 року майно - автомобіль «Renault Master» держномер НОМЕР_2 з вантажем, у вигляді брухту кольорових металів серед якого знаходилися фрагменти кабельно-провідникової продукції. Підставою цьому стала достатність на той час в органу досудового розслідування підстав вважати, що вилучений під час огляду місця події вантаж, а саме: брухт кольорових металів серед якого знаходилися фрагменти кабельно-провідникової продукції набуто в результаті вчинення кримінального правопорушення та було викрадено із складського приміщення ПАТ «Укртелеком», розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Історична, 94.
Зі змісту ч. 1 ст. 170 КПК України вбачається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Тобто, арешт майна передбачає певний ступень втручання у права і свободи власника чи володільця майна через встановлення певних обмежень у користуванні, володінні чи розпорядженні майном всупереч волі власника.
При цьому у відповідності до пунктів 5 та 6 частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд, застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ст.174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод визначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.05.2007). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Згідно з п. 18 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Виходячи з ч. 3 ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Під час розгляду даного клопотання про скасування арешту майна, слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні розпочате 12.11.2018 року. При цьому, до теперішнього часу будь-яких експертиз у провадженні не призначено, підозру особі не пред`явлено. Ані слідчим, ані прокурором даних про проведення будь-яких процесуальних дій з часу накладення арешту на майно, які б виправдовували відповідні обмеження для власника, слідчому судді не надано, як і даних щодо ідентифікаційних ознак викраденого належного ПАТ «Укртелеком» майна із майном, про скасування арешту щодо якого ставиться питання. Натомість, під час розгляду даного клопотання слідчим суддею досліджено подані заявником документи на підтвердження походження арештованого майна , а саме, договір поставки №7/17 від 27.06.2017 року, згідно з яким ПАТ «ЗАПОРІЗЬКИЙ АВТОМОБІЛЕБУДІВНИЙ ЗАВОД» м. Запоріжжя зобов`язується поставити в обумовлені в договорі терміни іншій стороні - ТОВ «CB-ЮТ» відходи та брухт чорних і кольорових металів, а останнє зобов`язується прийняти зазначений товар і сплатити за нього певну суму, відповідно до умов договору. Факт поставки підтверджується накладними № па-0000151 від 25.07.18 та № па-0000236 від 17.10.18 року.

Враховуючи викладене, слідчий суддя, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про відсутність підстав для подальшого застосування арешту майна та відповідно про необхідність його скасування.

Керуючись ст.ст. 2, 94, 98, 131, 132, 170-174, 309, 376, 395 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання про скасування арешту майна задовольнити.
Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Запоріжжя від 01.02.2019 року на майно, а саме, вантаж, який знаходиться в автомобілі «Renault Master», д.н. НОМЕР_1 , у вигляді брухту кольорових металів серед якого знаходяться фрагменти кабельно- провідникової продукції, який вилучено під час огляду місця події 29.01.2019 року - скасувати.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.
Ухвала оскарженню не підлагає.

Слідчий суддя ОСОБА_1