Провадження № 1-кс/754/3329/19
У Х В А Л А
Іменем України

05 вересня 2019 року

Суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,
ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 26.03.2019 р.
Заяву мотивовано тим, що 26 квітня 2019 року ухвалою у справі № 754/6322/19 слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва накладено арешт у межах кримінального провадження №0000311 від 19 грудня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, на предмети (речі), документи та чорнові записи, вилучені в ході обшуку офісного приміщення першого поверху за адресою: АДРЕСА_1 (нова назва АДРЕСА_2 ) та відображені в протоколі обшуку від 25.04.2019 року. ОСОБА_5 є законним володільцем та власником арештованих речей і вважає, що арешт накладений безпідставно, а ухвала постановлена слідчим суддею з порушенням норм процесуального законодавства, оскільки висновки викладені слідчим суддею в оскаржуваній ухвалі не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження. У клопотанні адвокат ОСОБА_3 також зазначає, що висновок слідчого судді, що нежитлове приміщення в якому під час обшуку вилучено майно, використовується особою щодо діяльності якої здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками ч. 3 ст 212 КК України є спростованим. Арештовані речі не мають жодного доказового значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні. Слідчим суддею при вирішенні питання про арешт майна не враховано наслідки арешту майна для третьої особи законного володільця майна.
Вислухавши адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , який підтримав клопотання, слідчого, який не заперечував проти задоволення клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження № 000311 від 19.12.2018 р., вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного.
В провадженні СУ ФР ГУ ДФС у м.Києві перебуває кримінальне провадження №0000311 від 19.12.2018 р„ внесене до ЄРДР за ч.3 ст. 212 КК України
Відповідно до ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м.Києва від 26.04.2019 р. задоволено клопотання заступника начальника третього слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м.Києві та накладено арешт на техніку та комплектуючі, в тому числі і марки "Арріе", які було вилучено 25.04.2019 р. під час обшуку офісного приміщення першого поверху за адресою: АДРЕСА_1
Відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Частиною 3 статті 174 КПК України передбачено, що прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
У відповідності до положень ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Згідно до вимог ч.2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
На даний час триває досудове слідство в кримінальному провадженні № 0000311 від 19.12.2018 р. за ч.3 ст. 212 КК України. Вилучену під час обшуку офісного приміщення першого поверху за адресою: АДРЕСА_1 техніку та інші речі визнано у вказаному кримінальному провадженні речовими доказами, крім того, санкцією ч.3 ст. 212 КК України, за якою проводиться досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню, передбачено додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, а тому, з метою забезпечення збереження зазначених речових доказів та можливої конфіскації майна, слідчим суддею обґрунтовано накладено арешт на техніку і підстав для його скасування на даний час не вбачається.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174, 309, 395 КГЖ України
УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000311 від 19.12.2018 р.

Суддя: