Справа №:755/6142/19
Провадження №: 1-во/755/16/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" серпня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Галига І.О., секретаря Ляшинської А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву заступника начальника Дніпровського районного відділу філії Державної установи "Центр пробації" у м. Києві та Київській області Я. Ткаченко про виправлення описки у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 10.05.2019 року відносно ОСОБА_1 ,

встановив

25 липня 2019 року заступник начальника Дніпровського районного відділу філії Державної установи "Центр пробації" у м. Києві та Київській області Я. Ткаченко звернувся до суду із заявою про виправлення описки у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 10.05.2019 року відносно ОСОБА_1 , відповідно до якої просить виправити описку в резолютивній частині вироку, а саме змінити норму закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, зазначивши замість ч. 1 ст.214 КК України - ч. 1 ст.204 КК України. Крім того, просить змінити зазначену у розпорядженні Дніпровського районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року про виконання вироку, що набрав законної сили, норму закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджено ОСОБА_1 , а саме вказано, що останню засуджено за ч. 1 ст.191 КК України.

У судове засідання заявник, а також інші учасники судового розгляду не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, а тому суд, враховуючи положення ч. 2 ст.379 КПК України, вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, які стосуються розгляду заяви, вбачається наступне.

Вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 10 травня 2019 року (головуючий суддя Федосєєв С.В.) затверджено угоду про визнання винуватості, укладену 10 квітня 2019 року між прокурором Хацковим Дмитром Олександровичем та підозрюваною ОСОБА_1 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000242 від 05 квітня 2019 року.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винуватою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 214 КК України та, з урахуванням норм ст. 69 КК України, призначено покарання у виді штрафу у розмірі 3750 (трьох тисяч сімсот п`ятдесяти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а саме 63750 (шістдесят три тисячі сімсот п`ятдесят) гривень на користь держави.

Так, судове рішення має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних і стилістичних помилок, виправлень), а також повинно бути точним.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необгрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Ч. 5 ст. 371 КПК України передбачено, що виправлення в судовому рішенні мають бути засвідченні підписами суддів того складу суду, який його ухвалив.

Згідно з висновками викладеними в постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року (справа №127/13656/16-к), питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судом першої інстанції, віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яку місцевий суд може виправити самостійно.

Відповідно до правової позиції, викладеній в ухвалі ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 13 серпня 2015 року, (справа №5/1787км.15), внесення виправлень, до резолютивної частини судового рішення, яке передбачає зміну норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, не може бути здійснена у порядку ст. 379 КПК України.

У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення шляхом внесення до нього нових даних та зміни встановленої судом норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379, 380 КПК України, а тому заява про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні задоволена бути не може.

Щодо зміни зазначеної у розпорядженні Дніпровського районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року про виконання вироку, що набрав законної сили, норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджено ОСОБА_1 (ч.1 ст. 191 КК України), то дане питання не може бути вирішено судом за відсутності процесуальної норми, яка його регулює.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379 КПК України, суд,

встановив

У задоволенні заяви заступника начальника Дніпровського районного відділу філії Державної установи "Центр пробації" у м. Києві та Київській області Я. Ткаченко про виправлення описки у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 10.05.2019 року відносно ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва.

Суддя