У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/2054/19 № 1-кс/610/974/2019

м. Балаклія 16.07.2019 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 за кримінальним провадженням № 0000668 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

12.07.2019р. до суду надійшло клопотання про арешт майна від 12.07.2019 року.

Предметом клопотання є майно: 1) три (3) змиви речовини бурого кольору; 2) виріз із ковдри із нашаруванням речовини бурого кольору; 3) слід папілярних ліній; 4) лезо з нашаруванням речовини бурого кольору, 5) футболка кольорова в смужку з плямами бурого кольору, 6) шорти синього кольору з плямами бурого кольору.

Клопотання обґрунтовано тим, що в ході проведення досудового розслідування за ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, при огляді місця події та здійснені обшуку затриманої особи було вилучено вказані речі, які зберегли на собі сліди злочину, використані як предмет його вчинення, тому на них доцільно накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також необхідність арешту вказаного майна зумовлюється тим, що воно буде відігравати доказову роль у кримінальному провадженні, в подальшому буде забезпечено проведення ряду судових експертиз.

Незастосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі, внаслідок того, що вилучене майно може бути спотворене, передане третім особам чи взагалі знищене (а.с. 1).

Слідчий про час та місце судового розгляду повідомлений, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.

Як убачається з матеріалів клопотання, Балаклійським ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000668. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення з кваліфікацією за ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесено 11.07.2019р.

Частиною 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України передбачено кримінальну відповідальність за незакінчений замах на вбивство, тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство).

З витягу з ЄРДР про внесення 11.07.2019р. відомостей про вчинений злочин за ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України вбачається, що 11.07.2019р. близько 17.30год. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , 1982р.н., маючи умисел на позбавлення життя потерпілого ОСОБА_5 , 1983р.н., канцелярським ножем, навмисно, наніс останньому ножове поранення шиї, тобто в життєво важливий орган, чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді різаної рани шиї, однак не довів свій злочинний умисел до кінця, з незалежних від його волі обставин, так як дії ОСОБА_4 були припинені потерпілим ОСОБА_5 (а.с. 2).

Відповідно до картки первинного обліку інформації, яка надійшла по телефону, 11.07.2019р. о 17.43год. за адресою: АДРЕСА_1 , невідомий намагався порізати шию заявнику ОСОБА_5 доки він спав у себе в квартирі (а.с. 5).

11.07.2019р. при огляді місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні домоволодіння було виявлено та вилучено 3 змиви речовини бурого кольору на 3 марлеві тампони, виріз з ковдри із нашаруванням РБК, слід папілярних ліній на 1 ВЛС, лезо з нашаруванням речовини бурого кольору (а.с. 6, 7).

11.07.2019р. під час обшуку затриманої особи ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено футболку кольорова в смужку з плямами бурого кольору та шорти синього кольору з плямами бурого кольору (а.с. 8, 9).

Згідно до ч. 7 ст. 237, ч. 7 ст. 236 КПК України майно вважається тимчасово вилученим.

П. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України регламентує арешт майна як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, могло бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є речовими доказами у даному кримінальному провадженні та на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном є доцільним, оскільки в даному випадку забезпечує запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження зазначених речей, як речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити повністю.

2.Накласти арешт на майно:

1)3 (три) змиви речовини бурого кольору;
2)виріз із ковдри із нашаруванням речовини бурого кольору;
3)слід папілярних ліній;
4)лезо з нашаруванням речовини бурого кольору;
5)футболку кольорову в смужку з плямами бурого кольору;
6)шорти синього кольору з плямами бурого кольору,

позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

3.Місцем зберігання арештованого майна визначити Балаклійський ВП ГУНП в Харківській області.

4.Копію ухвали направити ініціатору клопотання для виконання та заінтересованим особам для інформування.

Ухвала виконується неґайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Можливо слідчому судді заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1