ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/6534/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"23" листопада 2018 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , слідчого СУ ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про проведення допиту потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Нанково, Хустинського району, Закарпатської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , під час досудового розслідування у судовому засіданні у межах кримінального провадження №0000866 від 03.09.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.149 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого управління ГУ НП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором відділу прокуратури м.Києва, звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва, з клопотанням про проведення допиту потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у судовому засіданні за місцем розташування Дарницького районного суду м.Києва, з посиланням на те, що ОСОБА_5 не має постійного місяця проживання, що унеможливлює подальше проведення під час досудового слідства за участю потерпілого слідчих дій, а також на те, що підозрюваним відомо про «звичайні місця» тимчасового проживання ОСОБА_5 в м. Києві, «де його вербували, тобто існує реальна небезпека для життя та здоров`я потерпілого» з боку підозрюваних та інших невстановлених осіб.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, заслухавши прокурора ОСОБА_3 та слідчого ОСОБА_4 , які підтримали вказане клопотання та його обгрунтування, проаналізувавши наведені доводи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Отже, вказаний закон регламентує, що саме у випадку наявності вказаних обставин, в тому числі, існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань - допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду, а отже суд має дискреційні повноваження щодо встановлення наявності чи відсутності вказаних обставин як передбачену Законом передумову для проведення такого допиту.

При цьому, у відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

З норм ст. 26 КПК України вбачається, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Проте, заявник при подачі певного клопотання зобов`язаний довести обставини, на які він посилається, адже - «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року), а згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, більше того, під час провадження на підставі Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

При цьому, судом враховано, що у самому клопотанні слідчого містяться твердження, які суперечать обставинам, на наявність яких огульно посилається слідчий, а саме в обґрунтуванні вимог клопотання слідчий зазначив ту обставину, що ОСОБА_5 не має постійного місця проживання, проте у цьому ж клопотанні міститься посилання слідчого на ту обставину, що ОСОБА_5 має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а отже самим заявником фактично спростовано попереднє твердження, зокрема в контексті відповідних положень Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», в тому числі, ст.3 цього Закону.

Крім того, в клопотанні слідчого містяться огульні посилання на «звичайні місця» тимчасового проживання ОСОБА_5 у м. Києві без конкретизації таких місць (щодо їх назви, адреси, тощо), а також і без конкретизації підозрюваних та інших осіб, яким такі місця відомі за твердженням слідчого в клопотанні. При цьому, в обґрунтуванні клопотання міститься посилання на вчинення вказаного злочину, передбаченого ч.3 ст.149 КК України в Одеській області, проте підстави визначення слідчим Дарницького районного суду м. Києва не обґрунтовані, в тому числі, відсутнє посилання на адресу перебування ОСОБА_5 у Дарницькому районі м. Києва.

Отже, в клопотанні відсутні обґрунтовані, конкретні посилання на обставини, які можуть унеможливити допит потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність його відповідних показань, також, слідчим не підтверджено, що існує небезпека для життя і здоров`я потерпілого, при цьому вказане твердження навіть не конкретизоване слідчим, отже, відсутні обґрунтовані підстави для вказаного допиту.

Крім того, за умови, що у майбутньому, при судовому розгляді даного кримінального провадження, відповідно до норм ст.352 КПК України, при наявності певних конкретизованих обставин, які загрожуватимуть особі, суд вправі постановити вмотивовану ухвалу про проведення допиту з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонами кримінального провадження можливість ставити питання та слухати відповіді на них.

Враховуючи вищевикладене, в тому числі, беручи до уваги той факт, що заявником у заявленому клопотанні фактично не наведено відповідних виняткових обставин, в тому числі, які б свідчили про те, що в майбутньому може бути унеможливлено допит в суді вказаної особи або здійснено вплив на повноту чи достовірність показань останнього, то слідчий суддя дійшов висновку, що належить відмовити у задоволенні вказаного клопотання про допит потерпілого під час досудового розслідування у судовому засіданні, оскільки відсутні вищевказані підстави такого допиту передбачені ст.225 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.225, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого слідчого управління ГУ НП у м. Києві, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про проведення допиту потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час досудового розслідування у судовому засіданні у межах кримінального провадження №0000866 від 03.09.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.149 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: