Єдиний унікальний номер 205/433/19
Єдиний унікальний № 205/433/19
Провадження №1-кс/205/121/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000155 від 14.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, має середньо-технічну освіту, офіційно не працює, не одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засуджений:

29.01.2016 року Криничанським районним судом в Дніпропетровській області за ч. 1

ст. 185 КК України, у виді покарання - громадські роботи 140 годин,

перевіривши надані матеріали клопотання, наглядового провадження та дослідивши докази по даних матеріалах, -
ВСТАНОВИВ:
15.01.2019 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , будучи раніше судимий, за корисливий злочин судимість за яку не знята та не погашена у встановленому законом порядку належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, повторно вчинив корисливий злочин з наступних обставин. Так, 13.01.2019 року підозрюваний близько 19 годин 50 хвилин (більш точний час встановити не виявилось можливим), перебуваючи біля будинку № 2, розташованого по вулиці Моніторній місто Дніпро, побачив каналізаційний колодязь, в якому знаходилась кабельна продукція, реалізуючи свій злочинний умисел, який виник раптово, спрямований на таємне викрадення чужого майна поєднаного з проникненням у сховище, повторно, а саме: телефонного кабелю довжиною14 метрів, діючи умисно, з корисливого мотиву та особистої зацікавленості, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та його дії є таємними для оточуючих, ОСОБА_6 за допомогою обох рук відкрив кришку вищевказаного каналізаційного колодязя та спустився в нього, тим самим проник до сховища, всередині якого знаходився телефонний кабель який належить ПАТ «Укртелеком».
Діючи умисно, повторно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, ОСОБА_6 за допомогою заздалегідь заготовленого канцелярського ножа, демонтував телефонний кабель ТПП 100*2*0,32, довжиною 14 метрів, який належить ПАТ «Укртелеком», ринкова вартість якого становить: 1152 гривня 90 копійок. Після чого з викраденим майном з місця скоєння кримінального правопорушення зник, розпорядившись майном на власний розсуд, завдавши своїми злочинними діями ПАТ «Укртелеком» майнову шкоду, на загальну суму: 1152 гривня 90 копійок.
Таким чином, умисні дії ОСОБА_6 , що виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у сховище, вчинені повторно, кваліфікуються ч. 3 ст. 185 КК України.

14.01.2019 року ОСОБА_6 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, тобто у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Адвокат і підозрюваний у судовому засіданні просили слідчого суддю обрати запобіжних захід у вигляді домашнього арешту, оскільки прокурором не в повній мірі обґрунтовані та доведені наявність ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор в даному кримінальному провадженні.

Заслухавши підозрюваного та його адвоката, прокурора, дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя вважає за необхідне його задовольнити з наступних підстав.

Згідно пункту 1 частини першої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до ч.2 статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи з наданих слідчому судді матеріалів зокрема, протоколу допиту свідка ОСОБА_7 , від 14.01.2019 року, протоколу огляду місця події від 13.01.2019 року, яким оглянуто підозрюваного ОСОБА_6 , та в подальшому у нього, вилучено: 1 ізольований кабель, довжиною: 11 метрів, 1 кабель оголений, без ізоляції: 2 метри, 1 кабель оголений, без ізоляції 1,5 метри, канцелярський ніж з синьою ручкою; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 14.01.2019 року, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

На думку слідчого судді, вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність такого ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України як можливість вчиняти інше кримінальне правопорушення. Адже підозрюваний раніше судимий, має не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість, вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Обґрунтовуючи наявність такого ризику, слідчий суддя враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, зокрема наявність у нього непогашеної судимості, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. З цих мотивів слідчий суддя також відхиляє доводи сторони захисту стосовно відсутності ризиків через наявні міцні соціальні зв`язки у підозрюваного. Адже підозрюваний не має постійного місця роботи, є неодруженим, малолітніх та неповнолітніх дітей на своєму утриманні не має. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу в виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаному ризику протиправної поведінки підозрюваного.
Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.
У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи відсутність доказів того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався і не був порушений, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Так, згідно вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, а також те, що він на даний час притягується до кримінальної відповідальності за інші кримінальні правопорушення, не одружений, не працює, суд приходить до переконання за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 38 420 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Також, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
1. Клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, по кримінальному провадженню № 0000155 від 14.01.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України задовольнити.
2. Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 20 години 20 хвилин 13 березня 2019 року включно.
3. Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.
4. Заставу визначити у розмірі, що становить 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 38 420 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
5. Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
6. У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
7. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.
8. Роз`яснити підозрюваному, що У разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.
9. Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвалу мені оголошено та копію вручено: _________________ 2019 року.

___________________________/____________________/