Провадження № 1-кс/761/7997/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого СВ ВП в а/п «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000047, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 березня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,
в с т а н о в и в:
30 березня 2018 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва поштою надійшло клопотання слідчого СВ ВП в а/п «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна, тимчасово вилученого 27 березня 2018 року під час проведення огляду місця події за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», термінал «Д», третій поверх, пункт пропуску через державний кордон України «Бориспіль», у кримінальному провадженні № 0000047, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 березня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, а саме: паспорту громадянина Республіки Туреччина № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з відмітками про перетин державного кордону України, які не відповідають встановленому зразку.

Слідчий, який звернувся до суду з відповідним клопотанням, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився та завчасно не повідомив суд про причини свого неприбуття.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Положенням ст. 132 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, серед іншого, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При цьому, частиною 1 статті 22 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Разом із цим, слідчий у судове засідання не з`явився, вимоги клопотання не підтримав, не обґрунтував необхідності арешту паспорту громадянина Республіки Туреччина № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з відмітками про перетин державного кордону України, які не відповідають встановленому зразку, а також не довів наявності ризиків, передбачених абзацом 2 частини 1 статті 170 КПК України, зокрема можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та/або відчуження такого майна.

Неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подано до суду клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, свідчить про фактичне непідтримання поданого клопотання та недоведення згаданих обставин, що має розцінюватися як підстава для відмови в задоволенні такого клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 22, 131-132, 170-173, 309-310, 392-393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП в а/п «Бориспіль» Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000047, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 березня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1