Справа № 194/654/14-к
Номер провадження 1-кп/194/1/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 березня 2019 року Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Тернівка Дніпропетровської області справу за обвинувальним актом по кримінальному провадженню (№ 0000026) відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Київ, з повною вищою освітою, не одруженого, працюючого гірничим робітником очисного забою на шахті «Самарська» Шахтоуправління «Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України, -
за участю прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,-
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Тернівського міського суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 00000026 від 27.06.2013 року відносно ОСОБА_5 , ОСОБА_3 щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.
Згідно з обвинувальним актом, ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що з грудня місяця 2008 року працюючи на посаді гірничого майстра дільниці № 4 виробничого структурного підрозділу «Шахта «Західно-Донбаська» публічного акціонерного товариства «Донбаська топливо-енергетична компанія Павлоградвугілля» при виконанні робіт в підземних умовах зобов`язаний дотримуватися загальних та спеціальних вимог безпеки та охорони праці.

Так, гірничий майстер дільниці № 4 ВСП «Шахта «Західно-Донбаська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_3 зобов`язаний знати та суворо дотримуватися ст. 14 Закону України «Про охорону праці», згідно з якою «працівник зобов`язаний: дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства; знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту... працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог...».

Крім того, ОСОБА_3 зобов`язаний дотримуватися вимог: статті 41 Гірничого Закону України, в якій зазначено, що «... працівники гірничого підприємства зобов`язані: знати і виконувати вимоги гірничого законодавства та технічної документації, плану ліквідації аварій у межах виконуваних робіт, правил поведінки в небезпечних умовах, правил експлуатації машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва; не піддавати небезпеці своїми діями чи бездіяльністю життя та здоров`я людей; негайно повідомити керівника робіт або гірничого диспетчера (чергового по підприємству) про ознаки виникнення аварії або нещасного випадку, а в разі виникнення загрози життю та здоров`ю людей попередити їх і вивести з небезпечної зони; надати першу медичну допомогу постраждалим внаслідок нещасного випадку або гострого захворювання; вести постійний контроль за станом атмосферного повітря на гірничих підприємствах; під час аварій діяти за планом ліквідації аварій підприємства...»;

статті 49 Гірничого Закону України, в якій визначено, що «...особи, винні в порушені гірничого законодавства, притягаються до дисциплінарної, адміністративної, цивільно-правової, кримінальної відповідальності відповідно до законів України...»;

пункту 16.5.IV Правил безпеки у вугільних шахтах, в якому зазначено, що «...начальник дільниці або його заступник (помічник) зобов`язаний відвідувати кожне робоче місце на дільниці не менше одного разу на добу, а змінні керівники робіт (гірничі майстри) дільниці - не менше двох разів на зміну. Вони зобов`язані вживати заходів щодо усунення помічених порушень, а у разі загрози життю та здоров`ю працівників - зупиняти ведення робіт...»;

пункту 9.27 Системи управління виробництвом та охороною праці у вугільній промисловості України, в якому зазначено, що «... Начальник дільниці (заступник, помічник начальника) «... Забезпечує: виконання ст. 26, 41, 42 Гірничого закону України та ст. 14 Закону України «Про охорону праці» щодо забезпечення безпечних умов і охорони праці на дільниці; утримання та експлуатація гірничих виробок, рейкових шляхів, конвеєрних ліній, водостічних пристроїв, вагонеток, дільничного ГШО і електротехнічного обладнання, систем і приладів контролю ОВПФ, протиаварійного, колективного та індивідуального захисту відповідно до ПБ, ПТЗ та іншими чинними документами; виконання усіма працівниками дільниці робіт технологічного циклу з видобутку вугілля, проведення і ремонту (перекріплення) гірничих виробок з дотриманням вимог нормативних та інших документів з охорони праці та СУПОТ ... 9.27.9 Контролює: умови праці, ведення робіт на ділянці відповідно до технічної документації, правил і норм безпеки при відвідуванні гірничих виробок згідно з нормативом; виконання вимог нормативних та інших документів з охорони праці за маршрутом пересування на об`єктах поверхні і в підземних виробках. 9.27.10 зупиняє роботи, які ведуться з порушенням вимог нормативних документів з охорони праці, проектів, технологічних схем (інструкцій)…»;

пункту 9.38 Системи управління виробництвом та охороною праці у вугільній промисловості України, в якому зазначено, що «Гірничий майстер - є змінним керівником виробництва, організатором безпечної роботи і охорони праці на ділянці. 9.38.1. забезпечує: виконання ст. 26, 41, 41 Гірничого Закону України та ст. 14 Закону України «Про охорону праці» щодо створення та підтримання безпечних умов праці всіма підлеглими йому працівниками зміни; функціонування СУПОТ на ділянці в зміні; безпосередньо або через бригадирів, ланкових, старших робітників безаварійну і безпечну роботу гірників на всіх технологічних лініях (процесах, робочих місцях) в зміні згідно з затвердженою документацією і отриманого від начальника (заступника, помічника начальника) дільниці наряду (змінному завданню); експлуатацію гірничих виробок, машин, механізмів, обладнання, апаратури, засобів захисту від ОВПФ відповідно до нормативно-технічної документації... 9.38.2 Керує: всіма роботами в зміні на ділянці… виведенням людей з небезпечних місць (зон) в передаварійних і аварійних ситуаціях... 9.38.9 Вживає заходи щодо усунення порушень проектів, правил і норм охорони праці, виявлених протягом зміни. 9.38.10 Зупиняє роботи технологічного циклу у випадку відхилення виробничого процесу від нормальної роботи, в передаварійних ситуаціях... 9.38.12 Несе відповідальність за: проведення робіт з порушеннями вимог нормативних та інших документів з охорони праці...»;

пункту 9.40 Системи управління виробництвом та охороною праці у вугільній промисловості України, в якому зазначено, що гірник (робочий): «9.40.1. Забезпечує: якісне виконання робіт згідно змінному завданню (наряду) і технічної документації (проекту, стандартом); дотримання вимог ст. 41, 42 Гірничого закону України щодо безпеки робіт, ст. 14 Закону України «Про охорону праці» та нормативних актів з охорони праці; кваліфіковане і правомочне управління необхідними для роботи машинами, механізмами, устаткуванням, приладами, системами захисту і контролю параметрів безпеки (небезпеки); правильне користування засобами ПАЗ, СКЗ та 313; підтримання безпечних умов праці на робочому місці. 9.40.2. Зобов`язаний: знати і виконувати вимоги технічної документації (проектів, інструкцій і т.п.), ПЛА в межах своєї роботи, правила поведінки в особливо небезпечних підземних умовах; виконувати роботи тільки згідно змінному завданню (наряду), крім дій з ліквідації загрози життю і здоров`ю людей, попередження аварій; не допускати порушень пила газового режиму, вибухобезпеки електрообладнання, пожежної безпеки, ведення робіт у небезпечних зонах (на небезпечному устаткуванні), робіт без технічної документації та з її порушенням...»;

пункт 2.1 Посадової інструкції гірничого майстра дільниці по видобутку вугілля, в якому зазначено, що гірничий майстер «...забезпечує безаварійну та безпечну роботу на всіх технологічних лініях (процесах) в зміні на дільниці...»;

пункту 2.5 Посадової інструкції гірничого майстра дільниці по видобутку вугілля, в якому зазначено, що гірничий майстер «...не менше одного разу (згідно ПБ) обстежує кожне робоче місце з обов`язковим контролем якості та безпеки виконуваних робіт. Приймає заходи по видаленню порушень проектів, паспортів, правил і норм безпеки....»;

пункт 4.2 Посадової інструкції гірничого майстра дільниці по видобутку вугілля, в якому зазначено, що гірничий майстер несе відповідальність за «...незабезпечення дотримання норм, стандартів, інструкцій з охорони праці, техніки безпеки робітників дільниці в зміні...»;

пункт 4.17 Посадової інструкції гірничого майстра дільниці по видобутку вугілля, в якому зазначено, що гірничий майстер несе відповідальність за «...не забезпечення безпеки праці на дільниці в зміні. Несе відповідальність за аварії та нещасні випадки, які сталися в результаті порушення Правил Безпеки...».

14.09.2012 року в другу зміну начальником дільниці № 4 ОСОБА_5 був виданий наряд одному МГВМ, сімом ГРОЗ, одному електрослюсарю підземному і двом ГРП на виїмку вугілля в 858 лаві, обслуговування машин і механізмів. Керував роботами в зміні гірничий майстер ОСОБА_3 .. О 19-30 годині, цього ж дня, виконувалась виїмка вугілля комбайном УКД-200/250, який знаходився в районі секції № 159, пересування секцій виконувалась на секції механізованого кріплення № 142 комплексу КД-80, зачистка лави виконувалась на секціях № 137-138. В цей час, в зв`язку з невитриманою прямолінійністю лави, тяговий ланцюг комбайну УКД-200/250 вийшов із направляючих проміжної балки КНО і відкинув ГРОЗ ОСОБА_6 на секцію механізованого комплексу КД-80, який виконував зачистку лави на секціях механізованого кріплення № 137-138. В результаті вказаних дій ОСОБА_6 були спричинені механічні тілесні ушкодження у вигляді закритого вивиху правого стегна з переломом криши вертлюжної западини, які за ознакою тривалого розладу здоров`я (тривалого порушення функції тазостегнового суглобу) тривалістю більш ніж три тижні (понад 21 дня) відносяться до середнього ступеню тяжкості тілесних ушкоджень.

Дії гірничого майстра дільниці з видобутку вугілля № 4 ПСП «Шахта «Західно-Донбаська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_3 не відповідали вимогам статті 14 Закону України «Про охорону праці», статей 41, 49 Гірничого Закону України, пункту 16.5.IV Правил безпеки у вугільних шахтах, пункту 9.38 Системи управління виробництвом та охороною праці у вугільній промисловості України, пунктів 2.1, 2.5, 4.2, 4.17 Посадової інструкції гірничого майстра дільниці по видобутку вугілля, в частині того, що він допустив ведення гірничих робіт в другу зміну 14.09.2012 року при невитриманості прямолінійності вибою 858 лави, і з технічної точки зору знаходилися в прямому причинному зв`язку з настанням надзвичайної події - травмуванням ГРОЗ дільниці №4 ПСП «Шахта «Західно-Донбаська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_6 ..

Вказані дії ОСОБА_3 кваліфіковані за ч. 1 ст. 272 КК України, як порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на виробництві особою, яка зобов`язана їх дотримувати, якщо це порушення заподіяло шкоду здоров`ю потерпілого.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, оскільки злочин, передбачений ч. 1 ст. 272 КК України, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до злочинів невеликої тяжкості та враховуючи, що з моменту настання подій, викладених в обвинувальному акті (14.09.2012 року) минуло понад 6 років.
Прокурор у судовому засіданні зазначив, що клопотання ОСОБА_3 є обґрунтованим, у обвинуваченого є право заявляти таке клопотання, дійсно минуло вже 6 років з дня вчинення злочину, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.
Потерпілий ОСОБА_6 при вирішенні даного клопотання поклався на розсуд суду.
Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначив, що клопотання обґрунтоване лише тим, що минуло понад 6 років з моменту настання подій, викладених в обвинувальному акті, таке звільнення є нереабілітуючим, хоча заявляти таке клопотання є правом обвинуваченого ОСОБА_3 ..
Згідно з положеннями ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Розглянувши клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 , заслухавши думку всіх учасників процесу, суд приходить до висновку, що наявні правові підстави для звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності виходячи з наступного.
Статтею 44 КК України передбачено, що особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюється виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 49 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею злочину і до дня набрання вироком законної сили минуло три роки у разі вчинення злочину невеликої тяжкості, за який передбачене покарання у виді обмеження або позбавлення волі.
Згідно з ч. 2 ст. 12 КК України злочином невеликої тяжкості є злочин, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк не більше двох років, або інше, більш м`яке покарання за винятком основного покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Як видно з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення невеликої тяжкості, яке мало місце 14 вересня 2012 року і трирічний строк давності для притягнення його до кримінальної відповідальності, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 49 КК України, минув, а відтак, особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно з ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Враховуючи вищевикладене та те, що злочин, передбачений ч. 1 ст. 272 КК України відноситься до злочинів невеликої тяжкості, термін давності для притягнення обвинуваченого ОСОБА_3 до кримінальної відповідальності складає три роки, на момент розгляду справи термін давності закінчився, оскільки з моменту вчинення злочину минуло понад 6 років, а також думку самого обвинуваченого ОСОБА_3 щодо звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності та інших учасників процесу, то суд вважає, що є всі підстави, передбачені законом для задоволення даного клопотання і звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 КК України із закриттям кримінального провадження.
Керуючись ст. 49 КК України, ст.ст. 285, 286, 288 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності задовольнити.
Звільнити обвинуваченого ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності по кримінальному провадженню, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 00000026 від 27.06.2013 року щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України у зв`язку із закінченням строків давності.
Закрити кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 00000026 від 27.06.2013 року відносно ОСОБА_3 щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Тернівський міський суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1