У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2018 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007425 від 28.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кривий Ріг, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого:

- 15.05.1997 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 141 ч. 2, ст. 140 ч. 2 КК України до 3 років позбавлення волі;
- 29.07.2003 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 15 ч. 3, ст. 185 ч. 3 КК України до 1 року позбавлення волі;
- 27.03.2006 року Терновським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 309 ч. 1, ст. 186 ч. 2, ст. 70 КК України до 5 років позбавлення волі;
- 11.08.2011 року Жовтневим районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч. 2, ст. 190 ч. 2, ст. 309 ч. 2, ст. 70 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі;
- 14.09.2011 року Долгінцевським районним судомі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч 2, ст. 70 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі;
- 06.10.2011 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч. 2 КК України до 2 років 7 місяців позбавлення волі;
- 17.01.2012 року Долгінцевським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч. 2 КК України до 2 років 10 місяців позбавлення волі;
- 12.03.2014 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч. 2 КК України до 2 років 3 місяців позбавлення волі;
- 25.03.2014 року Долгінцевським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч. 2, ст. 70 КК України до 6 років 3 місяці позбавлення волі, -

ВСТАНОВИВ:

29.11.2018 року слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0007425 від 28.08.2018 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0007425 від 28.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

ОСОБА_5 29.11.2018 року об 11 год. 30 хв. повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, а саме в тому, що він 27.08.2018 року приблизно о 17 годині 05 хвилин, знаходячись на території ринку «Базар» по вул. Попудренка, 65 в місті Києві, побачив біля торгівельного прилавку рюкзак чорного кольору, що належить ОСОБА_6 який висів на стіні сусіднього павільйону, після чого у нього виник злочинний умисел спрямований на таємне, повторне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне, повторне викрадення чужого майна ОСОБА_5 , скориставшись відсутністю уваги потерпілого який вийшов із за прилавку та тим, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, діючи повторно, умисно та переслідуючи корисливий мотив, взяв із за прилавку рюкзак, який матеріальної цінності для потерпілого не становить в якому знаходились: портмоне, паспорт громадянина України, закордонний паспорт, ідентифікаційний код, військовий квиток на ім`я потерпілого та банківські картки, які також матеріальної цінності для потерпілого не становлять, та грошові кошти у розмірі 16 364 гривні. Після чого, ОСОБА_5 , утримуючи рюкзак при собі, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілому ОСОБА_6 , матеріальної шкоди на загальну суму 16364 гривні.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали, просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до нього альтернативний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 27.08.2018 року; протокол допиту підозрюваного від 29.11.2018 року; протокол перегляду відеозапису від 29.11.2018 року; протокол огляду місця події; протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 19.11.2018 року; повідомлення про підозру від 29.11.2018 року.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді обмеження волі чи позбавлення волі на строк до 5 років. Підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину середньої тяжкості, є особою без визначеного роду занять, суспільно-корисною працею не займається, немає постійного джерела доходу та зв`язків, не має постійного місця проживання на території України.

Слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Враховуючи обставини та тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, а саме: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007425 від 28.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 29 листопада 2018 року.

Строк дії ухвали встановити до 24 години 00 хвилин 27 січня 2019 року.

Визначити розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму 32000, 00 грн., що може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № 2089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 27 січня 2019 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1