Справа № 288/540/19
Провадження № 1-кс/288/205/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2019 року . смт. Попільня

Слідчий суддя Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області внесене до ЄРДР в кримінальному провадженні № 0000078 від 29.03.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України, погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , клопотання про арешт майна та додані до клопотання матеріали,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням про арешт майна.

На обґрунтування клопотання слідчий СВ Попільнянського ВП зазначає, що 28.03.2019 року до чергової частини Попільнянського ВП надійшов рапорт слідчого СВ Попільнянського ВП ОСОБА_5 про те, що остання, яка перебувала в складі СОГ, надійшло повідомлення по лінії 102, що по АДРЕСА_1 , помер громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та нею в ході огляду місця події за вказаною адресою було виявлено та вилучено згідно правил пакування предмет ззовні схожий на пістолет.

У ході досудового розслідування 28.03.2019 року слідчим проведено огляд місця події за адресою: по АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено та опечатано згідно правил пакування речових доказів у розібраному стані предмет ззовні схожий на пістолет, який має значення для досудового розслідування, необхідний для призначення ряду судових експертиз та може бути використаний я к доказ під час судового розгляду.

Постановою слідчого від 29.03.2019 року вилучене в ході огляду місця події майно було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню та до проведення судових експертиз зберігається у сейфі зберігання вогнепальної зброї та боєприпасів Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області.

Тому, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні.

Метою накладення арешту на вказане майно є необхідність збереження речових доказів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, що в подальшому будуть використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження для забезпечення змагальності сторін у кримінальному провадженні та повноти досудового розслідування.

Враховуючи можливість використання, як доказу вилученого предмету, а також необхідність проведення судових експертиз та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою них, у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на предмет ззовні схожий на пістолет.

На підставі викладеного слідчий СВ просить накласти арешт на предмет ззовні схожий на пістолет, який був вилучений по АДРЕСА_1 , які зберігаються у сейфі зберігання вогнепальної зброї та боєприпасів Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області.
Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора та слідчого, які просили задовольнити дане клопотання, дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, приходить до наступного висновку.

Завданням накладення арешту на зазначене майно є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Вказане завдання неможливо досягнути за допомогою інших заходів забезпечення кримінального провадження передбачених ст. 131 КПК України. Відповідно до положень ст. 170 КПК України слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Згідно із частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Речові докази повинні мати властивості належності та допустимості. Належність означає, що предмети які додаються до справи як речові докази є доказами, які підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та інші обставини, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність можливість чи неможливість використання інших доказів.

Допустимість речового доказу означає, що предмет був отриманий у порядку, передбаченому КПК України.
Постановою слідчого СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області від 29.03.2019 року вилучене в ході оглядів місця події майно було визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

За частиною другою статті 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою накладення арешту на вказане майно є необхідність збереження речових доказів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, що в подальшому будуть використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження для забезпечення змагальності сторін у кримінальному провадженні та повноти досудового розслідування.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, зокрема, є знаряддям та засобом кримінального правопорушення та зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Судом встановлено, що у провадженні Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені 29 лютого 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України.

До матеріалів клопотання долучено: - витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; - заява ОСОБА_7 від 28.03.2019 року; - довідка № 135 від 29.03.2019 року Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області; - інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна сформованого 29.03.2019 року; - протокол огляду місця події від 28.03.2019 року; - постанова про визнання речових доказів та передачу на зберігання від 29.03.2019 року, які містять достатні дані для здійснення СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження.
На підставі вищевикладеного, враховуючи сукупність доводів, що майно вилучене в ході оглядів місця події, на яке слідчий просить накласти арешт, є предметом кримінального правопорушення. Вказане майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню та враховуючи можливість використання, як доказів вилучених речей, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою них та те, що у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд судових експертиз, а не застосування заборони на його використання, а також заборони розпоряджатися таким майном може призвести до його приховування або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого СВ про накладення арешту на майно є таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131-132, 170, 171, 172-173, 371-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на предмет ззовні схожий на пістолет, який був вилучений по АДРЕСА_1 , які зберігаються у сейфі зберігання вогнепальної зброї та боєприпасів Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області.
Копію ухвали направити зацікавленим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області.

Ухвала може бути переглянута слідчим суддею за письмовим клопотанням володільця майна про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1