Провадження № 1-кс/761/8971/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Кулинічі Харківської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, офіційно не працюючого, який зареєстрований в АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні № 0000641 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 листопада 2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,
в с т а н о в и в:
27.03.2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000641 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 листопада 2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Повноваження прокурора, захисника, які були присутні в судовому засіданні, слідчим суддею перевірені.

27 березня 2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

При цьому, слідчий звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та просила його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання слідчого та застосування до її підзахисного найбільш суворого запобіжного заходу, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника, зазначив, що визнає свою вину та розкаюється у вчиненому кримінальному правопорушенні, попросив вибачення у присутніх у судовому засіданні у якості вільних слухачів потерпілих у кримінальному провадженні.

Дослідивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку присутніх у судовому засіданні учасників процесу, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання, виходячи з наступного.

У судовому засіданні було встановлено, що СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000641 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 листопада 2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

27 березня 2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді, на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження долученими слідчим до клопотання, та дослідженими слідчим суддею.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, вживаючи раніше заходи, спрямовані на уникнення кримінальної відповідальності, маючи постійне місце проживання у м. Харкові, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Крім того, з огляду на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, в наслідок якого настала смерть потерпілого, вживав заходів для уникнення від кримінальної відповідальності, намагався незаконно вплинути на свідків, не має міцних соціальних зв`язків у м. Києві та законних джерел до існування, беручи до уваги те, що раніше ОСОБА_5 неодноразово притягувався до адміністривної відповідальності за порушення правил дорожнього руху, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність ризиків, передбачених пунктами 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, його майновий стан, інформацію стосовно судимостей.

Враховуючи викладене, дані про особу підозрюваного, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та не знаходить достатніх підстав для застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, оскільки вважає, що він не дасть можливості в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При цьому, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людей.

З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при постановленні ухвали про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що спричинило смерть людини.

З урахуванням вимог частини 3 та 5 ст. 115 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою тривалістю 60 (шістдесят) днів у межах терміну досудового розслідування, який слід обчислювати з проголошення ухвали, тобто 26 травня 2019 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 309, 310, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000641 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 листопада 2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 взяти під вартою в залі суду.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити в межах терміну досудового розслідування тривалістю 60 (шістдесят) днів з моменту проголошення ухвали, тобто до 26 травня 2019 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який знаходиться під вартою, у той же строк з моменту отримання ним копії цієї ухвали.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення та набирає законної сили на наступний день після закінчення строку, наданого на подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали буде проголошено о 08 годині 05 хвилин 29 березня 2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1