Справа № 404/3794/14-к
Номер провадження 1-р/404/4/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2018 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Завгородній Є.В., з участю секретаря судового засідання Ткачук Л.О., потерпілої ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали слідчого судді на підставі якої призначено проведення експертизи по кримінальному провадженню 0000136,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 як потерпіла по зазначеному кримінальному провадженню, звернулась до Кіровського районного суду міста Кіровограда з заявою про роз`яснення змісту ухвали слідчого судді цього ж суду від 19 червня 2018 року щодо призначення судово-психіатричної експертизи. Вимоги підтримала, оскільки виникли труднощі при виконанні ухвали слідчого судді про призначення експертизи.

Слідчий з прокурором викликались, не зявились, їх неявка не перешкоджає у вирішенні поданої заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим суд, який його ухвалив за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Суд може лише змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного його сприйняття.

Вказана норма КПК України передбачає можливість роз`яснення судового рішення з метою усунення такого недоліку як незрозумілість (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Так, ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 червня 2018 року по зазначеному кримінальному провадженню було призначено проведення судово-психіатричної експертизи.

Зміст ухвали слідчого судді від 19 червня 2018 року містить вичерпний перелік вимог до судового рішення та відомостей необхідних для проведення експертних досліджень, як то передбачено вимогами ст. 244 КПК України.

Незважаючи на це, потерпіла не розуміє: хто, коли, на яких умовах, в якій послідовності зобов`язаний вжити заходів спрямованих на забезпечення організації проведення експертного дослідження.

Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Для забезпечення процесуальних прав потерпілої роз`яснюю, що за її клопотанням було призначено проведення судової експертизи.

Таким чином, згідно ч.ч. 1-2 ст. 92 КПК України, у даному конкретному випадку обов`язок доказування належності та допустимості доказів покладається на потерпілу.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 цієї статті, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання потерпілим, слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Сукупність передбачених Законом варіантів і можливостей не передбачають чіткий алгоритм дій потерпілого, слідчого та прокурора після отримання ними ухвали слідчого судді про призначення експертизи.

Перераховані процесуальні норми разом з необхідністю слідчого та прокурора забезпечити проведення ефективного досудового розслідування, (ст.ст. 36,40 КПК України) переконують у тому, що: з потерпіла зобов`язана подати слідчому зібрані нею докази, після чого слідчий може направити експерту матеріали кримінального провадження разом з копіями документів та інших доказів долучених потерпілою ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 380 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Роз`яснити, що після отримання сторонами кримінального провадження копії ухвали слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 червня 2018 року про призначення судово-психіатричної експертизи, потерпіла зобов`язана подати слідчому всі наявні у неї докази, після чого слідчий направить експерту матеріали зазначеного кримінального провадження разом з копією ухвали і долученими ОСОБА_1 доказами.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Є. В. Завгородній