Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/77/18 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 115 (93, 94) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.11.2018 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 жовтня 2018 року, стосовно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не одруженого, освіта середня спеціальна, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 22 год. 00 хв. 24.12.2018 року.

За участю сторін кримінального провадження :
прокурора ОСОБА_8
захисника-адвоката - ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

Старший слідчий Кіровоградського районного відділення поліції Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 .
Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 жовтня 2018 року задоволено вказане вище клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Приймаючи вказане рішення, слідчий суддя зазначив, що що з часу вчинення злочину минуло багато часу за більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний зможе впливати на свідків, коло яких наразі встановлюється, спотворити або знищити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Більм м`який запобіжний захід, як домашній арешт не підлягає застосуванню до ОСОБА_7 , застава не визначається виходячи із диспозиції КК України, яка йому інкримінується та відсутності накопичень, порука не може бути застосована за відсутності поручителів на час розгляду клопотання, а дієвість особистого зобов`язання є сумнівною.
В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою частково задовольнити клопотання слідчого та застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, поклавши на останнього обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник посилається на те, що доводи щодо неможливості застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів зі сторони обвинувачення надані не були.

Вказує, що підозрюваний працездатного віку, стан здоров`я не перешкоджає роботі, має на утриманні неповнолітнього сина.

Слідчий суддя в якості підстав застосування найсуворішого запобіжного заходу вказав недоведені та незазначені в судовому засіданні доводи прокурора щодо наявності ризиків.

Заслухавши доповідача, прокурора, який заперечив проти апеляційної скаргита вважає, що слідчий суддя обґрунтовано застосував до ОСОБА_7 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, захисника-адвокатаОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував те, що матеріали подання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового слідства та суду, продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, впливати на свідків, спотворити або знищити речі, які мають істотне значення.
Про наявність вказаних ризиків свідчить те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, злочин умисний, особливо тяжкий, підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, доказів утримання дитини на час розгляду клопотання слідчому судді не надано, а тому усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, існує ризик того, що обвинувачений буде переховуватися від суду та без перешкод залишить своє місце проживання, чим буде перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлено, що обґрунтованість підозри підтверджується протоколами огляду місця події, протоколами допиту свідків, протоколами допиту потерпілого, лікарським свідоцтвом про смерть, протоколами пред`явлення речей для впізнання, поясненнями підозрюваного, згідно яких останній підтвердив факт вчинення інкримінованого йому правопорушення.

З огляду на вищезазначене, слідчий суддя вірно дійшов до висновку про схильність ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень та наявність ризику вчинення нових кримінальних правопорушень.

З врахуванням того, що з моменту вчинення злочину минуло багато часу, за більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний зможе впливати на свідків, спотворити або знищити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Оскільки термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до правильного висновку, що наявні матеріали клопотання свідчать про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_7 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України.
Колегія суддів вважає, що слідчий суддя районного суду обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам, та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Характеризуючі дані особи підозрюваного, а також підстави для зміни запобіжного заходу, про які заявляла сторона захисту слідчому судді, не є новими і були враховані при застосуванні підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також при перегляді такої ухвали слідчого судді судом апеляційної інстанції.
Таким чином, застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обумовлено процесуальною необхідністю та є доцільним у межах даного кримінального провадження.
Відтак, беручи до уваги зазначене, виходячи з положень ст. 177-178 КПК України, ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість постановленого слідчим суддею судового рішення, тому доводи апеляційної скарги є безпідставними і її необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст.ст. 183, 376, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення, а ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 жовтня 2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 без зміни.
Ухвала Кропивницького апеляційного суду є остаточною і в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді: ( підписи )
Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2