У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 липня 2018 року за № 0000725 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України,

встановив:
В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

Під час судового розгляду обвинувачений ОСОБА_4 систематично порушує порядок у судовому засіданні, кричить, не дає можливості висловитися іншим учасникам судового розгляду, ображає та принижує присутніх. Головуючий в судовому засіданні неодноразово попереджав обвинуваченого про можливість його видалення з зали судового засідання, якщо він продовжуватиме порушувати порядок у судовому засіданні, що зафіксовано в журналі судового засідання.

Раніше, з метою забезпечення обвинуваченому можливості брати участь у судовому засіданні, головуючий не ставив питання про видалення обвинуваченого з зали судового засідання, а лише попереджав його про таку можливість і робив зауваження, проте обвинувачений продовжив порушувати порядок в судовому засіданні з постійно наростаючою активністю, настільки грубо й тривало, що цим самим позбавив можливості іншим учасникам судового розгляду висловлювати свою думку, вчиняти будь-які процесуальні дії та в цілому продовжувати судове засідання.

У зв`язку з цим судом вирішено питання про видалення обвинуваченого з зали судового засідання через порушення порядку.

Відповідно до частини першої статті 330 КПК України якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду. Якщо такий обвинувачений не представлений захисником, суд зобов`язаний залучити захисника для здійснення захисту за призначенням і відкласти судовий розгляд на строк, необхідний для його підготовки до захисту. Після повернення до зали засідання обвинуваченому надається можливість ознайомитися з доказами, які були досліджені, а також з рішеннями, які були ухвалені за його відсутності, та дати пояснення щодо них. У разі видалення обвинуваченого на весь час судового розгляду, судове рішення, яким закінчено провадження в суді, негайно оголошується обвинуваченому після його ухвалення.

Як зазначив Європейський суд з прав людини в рішенні «Ананьєв проти Російської Федерації» («Ananyev v. Russia» від 30 липня 2009 року), присутність підсудного в залі судового засідання при розгляді його справи є досить важливим аспектом, однак проведення засідання за відсутності підсудного не є невідповідним положенням Конвенції, якщо ця особа може згодом домагатися перегляду вироку судом, який розглядав його справу, або вищим судом. При цьому ЄСПЛ підкреслив, що для належного здійснення правосуддя важливо, щоб повага і порядок в залі суду були визначальними критеріями для судових розглядів; явне недотримання підсудним основних принципів належної поведінки не може і не повинно допускатися. Сенс статті 6 Конвенції не перешкоджає особі за своєю власною волею, прямо або мовчазно, відмовитися від права на проведення справедливого розгляду. Однак для того, щоб бути ефективним в цілях Конвенції відмова від права на участь у судовому розгляді має встановлюватися однозначно і враховувати мінімальні гарантії, відповідні його значущості. Таким чином, ЄСПЛ допускає можливість видалення обвинуваченого із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд, наприклад, шляхом забезпечення права на захисника, права на оскарження вироку суду.

Дотримуючись вищевказаних стандартів, суд виходить з того, що головуючий неодноразово попереджав обвинуваченого про можливість видалення його з зали судового розгляду у випадку продовження ним порушення порядку в судовому засіданні, намагаючись забезпечити йому можливість брати участь у розгляді справи, проте обвинувачений не тільки не припинив порушення, але й навпаки почав порушувати порядок все більш активно й грубо та зрештою став робити це настільки активно та грубо, що унеможливив подальший розгляд в його присутності. Разом із тим суд звертає увагу на те, що обвинуваченому роз`яснено наслідки видалення його із зали судового засідання.

Крім того, видалення обвинуваченого із зали судового розгляду не позбавляє його права на ознайомлення з доказами, які були досліджені, а також з рішеннями, які були ухвалені за його відсутності, та дати пояснення щодо них. Таким чином, видалення обвинуваченого із зали суду за цих обставин не становитиме порушення ст. 6 Конвенції.

На підставі викладеного, керуючись статтею 330 КПК України, суд-

ухвалив:

Тимчасово видалити обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з залу суду на час дослідження письмових доказів у кримінальному провадженні.

Ухвала оскарження не підлягає.

Суддя: