Справа № 548/100/19
Провадження №1-кс/548/69/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2019 року м. Хорол

Слідчий суддя Хорольського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання заступника начальника СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна ,-

ВСТАНОВИВ:
Заступник начальника СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

В клопотанні вказувалося, що в період часу із 01.01.2019 року по 11.01.2019 року невідома особа перебуваючи в м. Хорол по вулиці Київській, умисно, з корисливих спонукань, шляхом вільного доступу, таємно із КЛЗ м. Хорол - с. П.Багачка здійснила крадіжку кабелю зв`язку належного ПАТ "Укртелеком", чим завдала підприємству матеріальної шкоди на загальну суму 350 грн.

14.01.2019 року відомості за вказаним фактом заступником начальника СВ Хорольського ВП внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

16.01.2019 року ОСОБА_4 добровільно видав мідний кабель, який придбав у ОСОБА_5

16.01.2019 року мідний кабель вагою 2 кг. 750 г., за постановою слідчого визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000028 від 14.01.2019 року та передано на зберігання до камери зберігання речових доказів Хорольського ВП.

Як вказує слідчий, що з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження або настанню інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно застосувати заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді накладання арешту на мідний кабель вагою 2 кг. 750 г., із забороною його відчудження та розпорядження у зв`язку з чим вона і звернулася до суду з даним клопотанням.

Заступник начальника СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, але подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Представник власника майна ПАТ " Укртелеком" в судове засідання не з"явився, але подав до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника, зазначивши, що не заперечує проти арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя з`ясувавши позицію слідчого та представника власника майна, дослідивши матеріали клопотання, належно оцінивши наявні докази приходить до висновку, що дане клопотання підлягає до повного задоволення з наступних підстав.

Органом досудового розслідування встановлено, що в період часу із 01.01.2019 року по 11.01.2019 року невідома особа перебуваючи в м. Хорол по вулиці Київській, умисно, з корисливих спонукань, шляхом вільного доступу, таємно із КЛЗ м. Хорол - с. П.Багачка здійснила крадіжку кабелю зв`язку належного ПАТ "Укртелеком", чим завдала підприємству матеріальної шкоди на загальну суму 350 грн.

14.01.2019 року відомості за вказаним фактом заступником начальника СВ Хорольського ВП внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

16.01.2019 року ОСОБА_4 добровільно видав мідний кабель, який придбав у ОСОБА_5

16.01.2019 року мідний кабель вагою 2 кг. 750 г., за постановою слідчого визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000028 від 14.01.2019 року та передано на зберігання до камери зберігання речових доказів Хорольського ВП.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України,речовими доказами є матеріальні обєкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були обєктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Тобто відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту в даному випадку є забезпечення збереження речових доказів, а підставою відповідність вилученого майна критеріям, зазначеним устатті 98КПК України.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до п.1,2,5,6 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд врахував:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 14.01.2019 року встановлені обставини, які вказують на те, що вилучений мідний кабель вагою 2 кг. 750 г.,є таким, що зберіг на собі сліди злочину і відповідно до ст. 98 КПК України виступає речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя дослідив зазначені в клопотанні слідчого обставини та дійшов обґрунтованого висновку, про те, що накладення арешту на мідний кабель вагою 2 кг. 750 г. є необхідним тимчасовим заходом,оскільки постановою слідчого від 16.01.2019 року його визнано речовим доказом в кримінальному провадженні, як такий, що зберіг на собі сліди злочину, в зв`язку з чим з метою виконання вимог процесуального забезпечення ідентифікації, виявлення, фіксування слідів діяння, що містять ознаки злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, з метою заборони відчуження майна, є підстави накласти арешт на відповідне майно.

Арешт майна, з підстав, передбачених ч. 2ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною підставою для арешту такого майна (та на відміну від забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна, як окремих правових підстав) не вимагає оголошення підозри в кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Приймаючи рішення ро арешт майна слідчий суддя виходить з того, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна може призвести до його зникнення, реалізації або настання інших наслідків,які можуть перешкодити забезпеченню процесуальних рішень по кримінальному провадженню, оскільки зазначений у клопотанні мідний кабель вагою 2 кг. 750 г. відповідає критеріям зазначеним у ст.98 КПК України.

Таким чином, враховуючи, що клопотання слідчого відповідає вимогам ст.171 КПК України, а вказаний в ньому мідний кабель вагою 2 кг. 750 г., відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.98 КПК України, то на вказане майно слід накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 170-173 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Задовольнити клопотання заступника начальника СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна.

Накласти арешт на мідний кабель вагою 2 кг. 750 г. , який є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження, для забезпечення збереження, з позбавленням права розпоряджання та використання, який буде зберігатися у камері речових доказів Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області, що за адресою м.Хорол, вул. Незалежності, 80 до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на заступника начальника СВ Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Роз"яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя Хорольського районного
суду Полтавської області: ОСОБА_1