ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/26/19 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа № 638/20/17 Доповідач ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 11.12.2018 про відмову у обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0006508 від 29.12.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України, -

в с т а н о в и л а:

10.12.2018 слідчий СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням, за погодженням прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 .
В клопотанні слідчий зазначив, що ОСОБА_8 підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України напад з метою заволодіння чудим майном, поєднаний з проникненням у житло (розбій), із застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу.
Слідчий вважав, що підозрюваний ОСОБА_8 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування, або одержавши відомості про звернення слідчого до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу до початку розгляду клопотання в суді може не прибути до суду за судовим викликом, також може знищити або сховати будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 11.12.2018 клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 задоволено частково.
Обрано відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації на строк два місяці, тобто, до 09.02.2019.
Покладено на ОСОБА_8 такі обов`язки: заборонено залишати житло цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю.
Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного покладено на орган національної поліції за місцем його проживання.
Не погодившись із ухвалою слідчого судді прокурор Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 11.12.2018 про відмову в задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ухвалити нову ухвалу, якою задовольнити зазначене клопотання відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.
Мотивуючи доводи апеляційної скарги прокурор зазначав, що ухвала слідчого судді є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.
Так, слідчий суддя не взяв до уваги ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а також те, що вина ОСОБА_8 підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: показаннями потерпілої ОСОБА_10 , показаннями свідка ОСОБА_11 ; показаннями свідка ОСОБА_12 ; протоколом пред`явлення особи до впізнання за фотознімками із потерпілою ОСОБА_10 від 10.01.2017; показаннями свідка ОСОБА_13 ; показаннями свідка ОСОБА_14 ; показаннями свідка ОСОБА_15 .
Скоєння ОСОБА_8 особливо тяжкого злочину, за який передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років дає підстави вважати, що при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою може спровокувати останнього переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, останній не має постійного джерела доходів та місця роботи, неодружений та не має стійких соціальних зв`язків.
Згідно постанови слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області від 21.02.2017 ОСОБА_8 перебував у розшуку понад півтора року.
Вищевикладене свідчить про наявність ризиків та обґрунтованість підозри, на які посилається слідчий, та недостатність обраного слідчим суддею запобіжного заходу для їх запобіганню.
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який підтримав доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.
Згідно зі статтею 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відмовляючи в задоволенні клопотання слідчого, слідчий суддя посилався на те, що на момент вирішення питання про запобіжний захід до ОСОБА_8 клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими статтею 177 КПК України, а відтак запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.
З таким висновком слідчого судді колегія суддів не погоджується та вважає його передчасним, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0006508 від 29.12.2016, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України.

10.12.2018 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України.

Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, судом встановлено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 187 КК України.
Судом першої інстанції встановлено та перевірено під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, а саме напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з проникненням у житло (розбій), з застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя чи здоров`я особи.

Тому посилання слідчого судді про відсутність обґрунтування застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними та спростовуються матеріалами справи.
Оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 особливо тяжкого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, а також те, що підозрюваний ОСОБА_8 знаходився у розшуку, колегія суддів вважає, що з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування.
З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню і вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КПК Українислідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку щодо скасування ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_8 , задоволення клопотання слідчого та застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з моменту фактичного затримання в межах строку досудового розслідування до 09.02.2019 без визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст. 376, 392, 404, 405, 407, 418, 419, 424 КПК України, колегія суддів,-

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 11.12.2018 скасувати та винести нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного за частиною 3 статті 187 КК України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з моменту фактичного затримання в межах строку досудового розслідування до 09.02.2019.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора та зобов`язати його про прийняття даної ухвали повідомити близьких родичів підозрюваного.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді