Справа №639/6927/18
Провадження №1-кс/639/3091/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 грудня 2018 року м. Харків
Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, по кримінальному провадженню № 0002201, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 яке погоджене з прокурором Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 28.11.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002201, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0002201 від 28.11.2018 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Так встановлено, що 28.11.2018 в 20:30 годин за адресою: м. Харків, вул. Дудинська-1 в приміщенні ломбарду «Свіжа копійка» проведено огляд місця події, в ході якого, співробітник вказаної установи добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон в корпусі чорного кольору марки Lenovo А536 ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 .
В ході допиту потерпілого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 пояснив, що вказаний мобільний телефон він придбав за власні кошти, за суму 1500 гривень в 2017 року в квітні місяці. Також надав слідчому оригінальну коробку від мобільного телефон марки Lenovo А536 де на задній стороні коробки мається надпис з ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 .
Повернення вилучених під час обшуку предметів та речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.
Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.
Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використов)щати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні.
Слідчий у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якому клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на зазначене вище.
Особа стосовно якої розглядається клопотання - ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, що відповідно до ч. 4 ст.163 КПК України, не є перешкодою для розгляду цього клопотання.
Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
За змістом п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
З приписів ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт майна, зазначеного у клопотанні, здійснюється для забезпечення доказової бази в кримінальному провадженні за ч.1 ст.358 КК України, відповідно до ч.2 ст.170 КПК України.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
Крім того, беручи до уваги дані про особу потерпілого ОСОБА_5 а саме те, що він є інвалідом другої групи, а арештоване майно є його засобом зв`язку, суд вважає за можливе, наклавши арешт на майно, передати на відповідальне зберігання мобільний телефон ОСОБА_5 .
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 167-174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події від 28.11.2018 проведений в приміщенні ломбарду «Свіжа копійка» за адресою: м. Харків, вул. Дудинська-1, мобільний телефон марки Lenovo А536 в корпусі чорного кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .
Мобільний телефон марки Lenovo А536 в корпусі чорного кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1