Справа № 645/1295/19
Провадження № 1-кс/645/764/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2019 року слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Немишлянського відділу Головного управління Національної поліції в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000012 від 22.02.2017 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Немишлянського відділу Головного управління Національної поліції в Харківської області лейтенант поліції ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , в якому слідчий просить накласти арешт на нерухоме майно квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Клопотання мотивував тим, що під час досудового розслідування було допитано в якості потерпілої ОСОБА_4 , яка повідомила, що у неї був батько ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкав окремо від неї. 26.02.2019 року сусіди батька повідомили про його смерть, також повідомили, що приїзджала якась невідома жінка та повідомила, що померлий батько потерпілої залишив заповіт на ім`я зазначеної жінки на його квартиру. У потерпілої із даною жінкою виникла розмова, з якої стало відомо, що жінка цивільна дружина її батька, та показала потерпілій заповіт. Потерпіла при цьому встановила, що підпис від імені її батька в заповіті не співпадає з підписом батька в інших документах.
До клопотання слідчим було надано витяг із ЄРДР, згідно якого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області внесено дані до ЄРДР за №0000536 від 01.03.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ст.190 ч. 3 КК України. Дане клопотання слідчий подає в рамках кримінального провадження, як він зазначає, за № 0000012 від 22.02.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України.
Згідно матеріалів клопотання, вбачається, що потерпіла ОСОБА_4 є донькою померлого ОСОБА_5 ..
Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, відсутні відомості щодо належності на праві власності квартири за адресою: АДРЕСА_1 , померлому ОСОБА_5 ..
Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
За правилами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Однак, слідчим не надано суду доказів належності на праві власності квартири за адресою: АДРЕСА_1 , померлому ОСОБА_5 , крім того, слідчий звертається до суду по кримінальному провадженню № 0000012 від 22.02.2017 року, а витяг з ЄРДР надає по кримінальному провадженню за №0000536 від 01.03.2019 року.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Немишлянського відділу Головного управління Національної поліції в Харківської області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000012 від 22.02.2017 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 190 КК України - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1