справа №619/3397/18
провадження №1-кс/619/1227/18
УХВАЛА
іменем України

23 серпня 2018 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
захисника підозрюваногоОСОБА_4 ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000277 від 22.08.2018 щодо:

ОСОБА_5 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. К. Рудченськ Борисівського району Бєлгородської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, пенсіонера, не одруженого,
проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України не судимий,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

Органом досудового розслідування встановлено, що 22.08.2018 приблизно о 13:00 годині ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою АДРЕСА_1 , де в ході виниклої сімейної сварки зі своїм сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наніс останньому кухонним ножем один удар в живіт, чим спричинив ОСОБА_6 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення черевної порожнини. ІНФОРМАЦІЯ_3 о 07:00 ОСОБА_6 від отриманих травм помер у КП «Золочівська ЦРЛ».
До суду надійшло клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи його тим, що підозрюваний вчинив тяжке кримінальне правопорушення проти життя та здоров`я особи, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років. В разі не застосування, або застосування більш м`якого запобіжного заходу, існують такі ризики: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або/та суду; підозрюваний може незаконно впливати на свідків, а саме свою співмешканку - ОСОБА_7 та потерпілу у цьому кримінальному провадженні - ОСОБА_8 ; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. З урахуванням того, що вікових та медичних перешкод для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не має, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, зазначивши, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України та існують ризики, які зазначені у п.п. 1-5 ч.1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні підозрюваний свою вину у пред`явленій підозрі визнав повністю, заперечував проти застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання, зазначивши, що прокурором не надано доказів на підтвердження наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, у зв`язку з чим, просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, в тому числі передбачені п.п.1-11 ч.1 ст.178 КПК України, дійшов наступного висновку.

Згідно витягу з кримінального провадження №0000277 від 22.08.2018 до ЄРДР внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_5 затримано 22.08.2018 о 17год.30хв.

22 серпня 2018 року ОСОБА_5 , у відповідності до ст. 278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

23 серпня 2018 ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри на ч.1 ст.115 КК України.

Як передбачено ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Матеріали кримінального провадження, на які послався прокурор у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України обґрунтованою.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Як передбачено п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При цьому, підозрюваний в силу ст.89 КК України не судимий та санкція статті, за якою він підозрюється передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки зазначені у клопотанні обставини свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а надані докази обґрунтовують ці обставини. При цьому, слідчий суддя враховує тяжкість вчиненого злочину, який відноситься до особливо тяжких злочинів та покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, даних про його особу, що в свою чергу, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожуватиме йому у разі визнання вини, вказує на існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду та його впливу на свідків.

Враховуючи викладене, твердження сторони захисту стосовно відсутності у даному кримінальному провадженні ризиків, передбачених ст. 177 КПК України є безпідставними та такими, що суперечить зібраним органом досудового розслідування матеріалам.

Згідно вимог п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання про застосування запобіжного заходу задовольнити повністю.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№27)».

Виконання ухвали покласти на начальника Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області та начальника Державної установи «Харківська установа виконання покарань (№27)».

Про взяття ОСОБА_5 під варту має бути негайно повідомлено його близьких родичів, членів сім`ї чи інших осіб за його вибором в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню та діє по 19 жовтня 2018 року включно.

Суддя ОСОБА_1