Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007894 від 22 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

15 жовтня 2018 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на кошти суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ М-В» (), ТОВ «ВОТАН-ПРАЙД» (), ТОВ «КИЇВ БІЗНЕС КОНСОРЦІУМ» (), ТОВ «КОНКОРД ІНВЕСТМЕНТ» (), ТОВ «КРАФТ БІЛД» (), ТОВ «ВИРОБНИЧА-КОМЕРЦІЙНА КОМПАНІЯ «КРЕЧЕТ» (), ТОВ «ЛЕВАЙН ЛТД» (), ТОВ «НЕДЛЕС ЛТД» (), ТОВ «НЬЮ ЛАЙВ» (), ТОВ «ПРОФІ-УНІКО» (), ТОВ «СТІЛМЕН» (), ТОВ «УКРАЇНА БУДМОНТАЖ» (), ТОВ «Будівельна компанія «Дельта-Буд» (), встановивши заборону використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно та виконання ухвали доручити Державній фіскальній службі України.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП України в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007894 від 22.08.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшли матеріали з Державної податкової інспекції у Дніпровському районі ГУ ДФС у м. Києві, про те, що посадова особа ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" () в особі директора ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.п.н. НОМЕР_1 зловживаючи своїм службовим становищем привласнив бюджетні грошові кошти, які були сплачені ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" (), за виконання робіт на підставі Договору 54.17-104 від 18.09.2018 року, укладеного між ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" () в особі директора ОСОБА_4 та КП «Київпастранс» в особі в.о. заступника генерального директора ОСОБА_5 в сумі 17 217 860,00 грн., шляхом перерахування їх за надані послуги та матеріали, які фактично не надавалися, на підприємства, а саме: ТОВ "НЬЮ ЛАЙВ" (), ТОВ "КОНКОРД ІНВЕСТМЕНТ" (), ТОВ "Україна будмонтаж" (), ТОВ "ЛЕВАЙН ЛТД" (), ТОВ "КИЇВ БІЗНЕС КОНСОРЦІУМ" (), ТОВ "ВИРОБНИЧА-КОМЕРЦІЙНА КОМПАНІЯ "КРЕЧЕТ"(), ТОВ "КРАФТ БІЛД" (), ТОВ "ВВІКНО" (), ТОВ "СТІЛМЕН" (), ТОВ "ВОТАН-ПРАЙД" (), ТОВ "СИСТЕМ ЕССЕТС МЕНЕДЖМЕНТ" (), ТОВ "БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ М-В" (), ТОВ "ПРОФІ-УНІКО" (), ТОВ"НЕДЛЕС ЛТД"().

Так, під час досудового розслідування встановлено, що КП "Київпастранс" 10.08.2018 року оголосило тендер на Капітальний ремонт гуртожитку КП «Київпастранс» на вул. Серпова, 9-А, вартістю 17 217 860,00 грн., переможцем в якому серед двох учасників стало ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" (), попередньо подавши всю необхідну документацію, якою підтверджується спроможність ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" своїми потужностями виконати данні будівельні роботи.

Згідно з інформацією з інформаційних баз контролюючих органів (ІС «Податковий блок»; архіві електронної звітності (ЄРПН) та ін.) було встановлено, що ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" () під час виконання Капітального ремонту гуртожитку КП «Київпастранс» на вул. Серпова, 9-А, залучило ряд організацій, які начеб то поставляли будівельні матеріали та послуги для ТОВ «Будівельна компанія "Дельта-Буд" ().

Так, відповідно до наданої інформації оперативним управлінням ДПІ у Дніпровському районі ГУ ДФС у м. Києві з інформаційних баз контролюючих органів ТОВ «Будівельна компанія "Дельта-Буд" () отримувала ТМЦ та послуги від ТОВ "НЬЮ ЛАЙВ" () на загальну суму 5 279 976,00 грн., ТОВ "КОНКОРД ІНВЕСТМЕНТ" () на загальну суму 3 298 788,00 грн., ТОВ "Україна будмонтаж" () на загальну суму 3 087 756,00 грн., ТОВ "ЛЕВАЙН ЛТД" () на загальну суму 2 473 782 грн., ТОВ "КИЇВ БІЗНЕС КОНСОРЦІУМ" () на загальну суму 1 000 002,00 грн., ТОВ "ВИРОБНИЧА-КОМЕРЦІЙНА КОМПАНІЯ "КРЕЧЕТ"() на загальну суму 806 784,00 грн., ТОВ "КРАФТ БІЛД" () на загальну суму 747 912,00 грн., ТОВ "ВВІКНО" () на загальну суму 722 988,00 грн., ТОВ "СТІЛМЕН" () на загальну суму 658 266,00 грн., ТОВ "ВОТАН-ПРАЙД" () на загальну суму 505 206,00 грн., ТОВ "СИСТЕМ ЕССЕТС МЕНЕДЖМЕНТ" () на загальну суму 499 998,00 грн., ТОВ "БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ М-В" () на загальну суму 456 000,00 грн., ТОВ "ПРОФІ-УНІКО" () на загальну суму 410 592,00 грн., ТОВ"НЕДЛЕС ЛТД"() на загальну суму 374 718,00 грн.

Під час вивчення матеріалів, які надійшли з ДПІ у Дніпровському районі ГУ ДФС у м. Києві встановлено, що вище зазначені організації продавали на ТОВ «Будівельна компанія "Дельта-Буд" () будівельні матеріали та послуги, в свою чергу вище перелічені організації попередньо не здійснювали закупівлю будівельних матеріалів, які були продані ТОВ «Будівельна компанія "Дельта-Буд" (), окрім того, під час вивчення податкової документації відносно товариств-контрагентів було становлено, що останні здійснювали закупівлю тільки продуктів харчуванні, та матеріалів які по найменуванню та обсягу не відповідають проданим на ТОВ «Будівельна компанія "Дельта-Буд" ().

Окрім того, під час досудового розслідування було встановлено, що за адресами вказаними у реєстраційних документах товариств-контрагентів ТОВ «Будівельна компанія "Дельта-Буд" () останні відсутні, окрім того у останніх відсутній управлінський та технічний персонал, основні засоби, власні, орендовані, складські, торгівельні, виробничі потужності, транспортні засоби, матеріальні ресурси, для виготовлення проданої на ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" () продукції.

Вищенаведене свідчить про неможливість проведення будь-яких господарських операцій з даними суб`єктами господарювання, в тому числі, пов`язаних із постачанням ТМЦ.

Також, під час досудового розслідуванням встановлено, що невстановлені на даний час слідством особи шляхом вчинення протиправних господарських операцій між ТОВ "Будівельна компанія "Дельта-Буд" () та товариствами - контрагентами переліченими вище, сформували незаконний податковий кредит в сумі 3 653 172,00 грн., чим спричинили збитків державі.

Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що гроші, що знаходяться на вищезазначених банківських рахунках, є предметом протиправної діяльності, самі по собі є об`єктом та знаряддям злочину, містять ознаки речових доказів та використовувались та отримані в наслідок вчинення шахрайських дій, а також для сприяння суб`єктам підприємницької діяльності мінімізації податкових зобов`язань, розкраданню державного майна та легалізації коштів, здобутих злочинним шляхом, отримані злочинним шляхом та можуть бути засобами для розкриття злочину та виявлення винних осіб та, в подальшому, визнані речовими доказами по кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна та цивільного позову, а також збереження речових доказів.
Також є всі підстави вважати, що грошові кошти з зазначених рахунків можуть бути перераховані на розрахункові рахунки інших юридичних/фізичних осіб, що призведе до їх втрати і унеможливить встановлення причетних до злочину осіб.
Отже, з метою запобігання протиправним діям з використанням банківських рахунків, припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, а також збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на банківські рахунки вищеперерахованих підприємств, які відкрито у відповідній банківській установі, зокрема видаткової частини рахунків за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів.
В судовому засіданні слідчий зазначив, що майно на яке він просить накласти арешт визнано речовим доказом. Метою арешту є збереження речових доказів, що відповідає ст. 98, п.1 ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України.

Вислухавши думку слідчого, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Статтею 171 вказаного Кодексу передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В клопотанні прокурор просить накласти арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), проте ст. 170 КПК України вичерпний перелік майна, на яке може бути накладено арешт, а сума ПДВ в системі електронного адміністрування в розумінні ч. 10 ст. 170 КПК України не є таким майном.

Крім того, не може відповідати критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, а відтак наявність правової підстави для арешту суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) з метою забезпечення збереження речових доказів взагалі спростовується та на думку слідчого судді, не містить під собою правового підґрунтя.

Таким чином, клопотання слідчого не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, а тому відповідно до ч. 3 earch.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/an_1306/ed_2016_02_18/pravo1/T124651.html?pravo=1#1306" title="Кримінальний процесуальний кодекс України; нормативно-правовий акт № 4651-VI від 13.04.2012">ст. 172 КПК України, це клопотання слід повернути прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007894 від 22 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України повернути прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години..

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_1