Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1004/18
Провадження № 1-кс/280/536/18
У Х В А Л А
Іменем України

про застосування запобіжного заходу тримання під вартою

29 червня 2018 року м.Коростишів
Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростишівського ВП ГУ НП у Житомирській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Архангельськ, Росія, татарина, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, інвалідом та депутатом не являється, утриманців не має, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України , -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Коростишівського районного суду звернувся слідчий СВ Коростишівського ВП ГУНП у Житомирській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Коростишівської місцевої прокуратури, який здійснює нагляд за проведенням досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в обґрунтування якого зазначив наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.06.2018, близько 23 години, перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , під час спільного вживання алкоголю, на грунті раптово виниклих неприязних відносин, ОСОБА_5 , наніс близько десяти ударів по різних частинах тіла своїй співмешканці ОСОБА_8 , більшість із яких була спрямована в голову потерпілої.

В результаті суспільно-небезпечних дій ОСОБА_5 , які виразились у нанесенні множинних ударів по голові ОСОБА_8 , остання втратила свідомість та цього ж дня від отриманих тяжких тілесних ушкоджень у вигляді крововиливу під оболонку та в речовину головного мозку, набряку головного мозку із здавленням, закритої черепно-мозкової травми, померла.

За даними фактами відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000378 від 29.06.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

29.06.2018 року ОСОБА_5 за наявності достатніх доказів повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України по кримінальному провадженню №0000378.

В обґрунтування клопотання прокурор та слідчий СВ Коростишівського ВП зазначили, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи років, не працює, постійного джерела доходів не має, зловживає спиртними напоями, підозрюваний проживав до часу затримання з потерпілою ОСОБА_8 , в її квартирі, іншого постійного місця проживання не має, може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від кримінальної відповідальності може вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити сховати будь-які речі, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. На даний час проводяться слідчі дії направлені на здобуття інших доказів по даному факту та свідків з якими підозрюваний 28.06.2018 р. спільно вживав спиртне. Перебуваючи на волі підозрюваний зможе незаконно вплинути на свідків та змусити останніх змінити показання, а тому обрання більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання в повному обсязі та просили його задовольнити.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 свою причетність до інкримінованого йому кримінального правопорушення не заперечив, просив застосувати інший, не пов`язаний з позбавлення волі, запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні щодо даного клопотання заперечила, пояснила що підозрюваний раніше не судимий, має місце роботи, не буде переховуватись від органів досудового слідства та впливати на свідків, а тому просила застосувати до останнього запобіжний захід не пов`язаний з позбавлення волі.

Заслухавши пояснення підозрюваного, доводи захисника, думку прокурора, слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, суд враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.
Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до частини 1 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Вивчивши матеріали клопотання слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у виді взяття під варту відносно ОСОБА_5 підлягає до задоволення з наступних підстав.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 раніше не судимий, неодружений, офіційно не працевлаштований, постійних джерел доходів не має, не має стійких соціальних зв`язків за місцем проживання, до затримання проживав разом з потерпілою ОСОБА_8 , на даний час іншого місця проживання не має, утриманців не має, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, а тому є ризики того, що підозрюваний переховуватиметься від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення ним кримінального правопорушення та відповідно кримінального покарання, може впливати на свідків, а тому, застосування більш м`якого запобіжного заходу, неможливо.

Надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, а також існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор та слідчий, а тому застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, є доцільним для запобігання вищевказаним ризикам.

За змістом ч.1 ст.197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувалось, оскільки такі питання підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.176, 177, 181, 194, 197 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 25 серпня 2018 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особа, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1