УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю
прокурора Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання слідчого Слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Маріуполь, Донецька обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у кримінальному провадженні за №0010297 від 08.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15, ч.3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обгрунтовується тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 08.09.2018, приблизно о 02:25 год,ОСОБА_4 , бажаючи незаконно збагатитися за рахунок чужого майна, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Липківського, 1, біля МАФу «Кав`ярня», вирішив вчинити таємне викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням в інше приміщення.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням в інше приміщення, ОСОБА_4 підійшов до МАФу «Кав`ярня», де впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, за допомогою камінця, який ОСОБА_4 підняв з землі поруч, шляхом вибиття кватирки проник до приміщення МАФу «Кав`ярня».
Після чого, ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні МАФу «Кав`ярня», який розташований за адресою: м. Київ вул. Липківського,1, з металевої банки, в якій знаходились грошові кошти, дістав 28 гривень, а також з коробки з-під шоколаду, яка знаходилась на барній стійці, дістав 75 гривень та Wi-Fi роутер Cihaz Yonetimi «Водафон», вартістю 1500грн., який знаходився поруч на полиці, та поклав усе у праву кишеню чорної жилетки, в яку був одягнений.
Однак, ОСОБА_4 , виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, з причин, що не залежали від його волі, злочин не закінчив, так як був затриманий працівниками охоронної фірми «Шериф» у приміщенні кафе МАФу «Кав`ярня», що за адресою м. Київ, вул. Липківського, 1.
08.09.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.

На думку органу досудового розслідування, вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними на початку досудового розслідування в кримінальному провадженні доказами:

-протоколом прийняття заяви від ОСОБА_8 від 02.09.2018 про вчинення кримінального правопорушення;
-рапортом пом. оперативно уповноваженого ст. сержанта поліції ОСОБА_9 про затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по АДРЕСА_3 в приміщенні МАФу «Кав`ярня» 08.09.2018 о 03 годині 10 хвилин;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ,;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;
-протоколом огляду місця події від 08.09.2018;
-іншими матеріалами кримінального провадження.
Таким чином, як зазначається в клопотанні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за скоєння якого відповідно до ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст.185 КК України передбаченепокарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального покарання, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_4 може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення;

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. Враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного ОСОБА_4 , останній може вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, ОСОБА_4 не має постійного доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, а тому з метою наживи може продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові умисні корисливі кримінальні правопорушення й надалі;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме зникнути та перебувати тривалий час у розшуку.

Як вказується в клопотанні, жоден із більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджуються вищевикладеними обставинами.

Крім того, відповідно до ст. 178 КПК України при обранні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий просить врахувати наступні обставини:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним вказаного кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, в якому він підозрюється;

- відсутність у підозрюваного ОСОБА_4 постійного місця роботи, його репутацію, а також майновий стан;

На думку органу досудового розслідування, вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належної поведінки, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити в цілому з підстав, викладених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, зокрема, через недоведеність вказаних у клопотанні ризиків, маловірність призначення підозрюваному покарання, пов`язаного із реальним позбавленням волі. Захисник також вказав, що підозрюваний раніше не судимий, працює зварювальником, вину свою визнає, співпрацює із слідством, просив обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Дослідивши клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши думку сторін, показання підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання з наступних підстав.

Виходячи з стст.1, 8 Конституції України Україна є правова держава, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до чч.1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі доказами, зокрема протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколом огляду місця події від 08.09.2018.
Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором наступні ризики, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду танезаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У зв`язку з цим слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , крім вищенаведеного, також вказати на те, що він не має судимостей, визнає свою вину і співпрацює із слідством, викрадене майно повернуто власнику.

Згідно з чч.1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний враховувати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України"-);

Слідчий суддя вважає, що в даному кримінальному провадженні прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Згідно з чч.1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
На підставі викладеного cлідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як домашній арешт з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, необхідність яких випливає з клопотання.

Керуючись стст. 1, 8, 29 Конституції України, стст.176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відмовити.
Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Маріуполь, Донецька обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною йому покидати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби, строк дії якого визначити до 10.11.2018 р. включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 до 10.11.2018 р. включно обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати за вимогою до слідчого, прокурора та суду;

-не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України;

-носити електронний засіб контролю.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя Сергієнко ГЛ.