Справа № 569/5068/18
У Х В А Л А

19 квітня 2018 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,-

В с т а н о в и в:
Заявник ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся в суд із вищевказаною заявою, в якій просить суд скасувати арешт накладений на автомобіль ОСОБА_3 «Audi», д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 та зобов`язати слідчого СВ Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області негайно вжити заходів щодо повернення вилученого автомобіля, свідоцтва про реєстрацію та ключа від замка запалювання.

Дослідивши заяву про скасування арешту майна в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як убачається із п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, що заходом забезпечення кримінального провадження для досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що метою забезпечення арешту майна є збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, заява повертається, якщо заяву подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Слідчим суддею встановлено, що із заявою про скасування арешту майна, звернувся ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , який є його рідним братом.

А тому, слідчий суддя вважає за необхідне, повернути дану заяву як таку, що подана особою, яка не є стороною кримінального провадження.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 9, 304, КПК України, слідчий суддя,-
У х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Рівненського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , яке погоджено із прокурором прокуратури м. Рівне ОСОБА_5 , про тимчасовий доступ до речей та документів по кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, внесеного до ЄРДР за № 0005182 від 27.08.2015р. - повернути.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1