Справа № 357/4783/18
У Х В А Л А
06 травня 2018 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного в кримінальному провадженні № 0002067 від 01 травня 2018 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженця м. Ташкент Узбекистан, громадянина України, одруженого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому, -

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий Білоцерківського ВП ГУ НП України в Київській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором прокуратури Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186
КК України.
Своє клопотання слідчий обґрунтовував тим, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Слідчий мотивуює своє клопотання тим, що ОСОБА_7 , 30.04.2018 близько 16 год. з метою збагачення за рахунок чужого майна, за попередньою змовою з ОСОБА_6 , знаходячись біля будинку АДРЕСА_2 , домовились про вчинення злочину, а саме вирішили відкрито заволодіти золотим ланцюжком із шиї потерпілої ОСОБА_8 .

В подальшому ОСОБА_7 підійшовши ззаду до потерпілої ОСОБА_8 , де умисно, повторно, відкрито, усвідомлюючи, що злочинний характер його дій помітний та зрозумілий стороннім особам, шляхом ривка з шиї потерпілої ОСОБА_8 заволодів золотим ланцюжком та золотою підвіскою загальною вагою 5 гр., вартістю 5000 грн.

В подальшому ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зникли, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 5000 грн.

Окрім того, 02.05.2018 близько 16 год. ОСОБА_7 з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, за попередньою змовою з ОСОБА_6 знаходячись біля будинку АДРЕСА_3 , домовилися про вчинення злочину, а саме вирішили відкрито заволодіти золотим ланцюжком із шиї потерпілої ОСОБА_9 .

В подальшому ОСОБА_7 підійшовши ззаду до потерпілої ОСОБА_9 , та умисно, повторно, відкрито, усвідомлюючи, що злочинний характер його дій помітний та зрозумілий стороннім особам, шляхом ривка з шиї потерпілої ОСОБА_9 заволодів золотим ланцюжком та золотим хрестиком загальною вагою 14 гр., вартістю 20000 грн.

В подальшому ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зникли, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_9 майнової шкоди на суму 20000 грн.

Так, 01.05.2018 відомості за вказаним фактом СВ Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002067 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Одночасно 04.05.2018 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
05 травня 2018 року слідчим за погодженням з прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ОСОБА_6 .
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести роківпозбавлення волі, останній має не погашені та не зняті судимості за вчинення умисних злочинів. ОСОБА_6 не працевлаштований, немає постійного джерела доходів.

Разом з цим, ОСОБА_6 вчинив нові умисні корисливі злочини проти власності, які у відповідності до ст. 12 КК України є тяжкими.

Сукупність даних обставин дає підозрюваному переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Ризик незаконно впливати свідків у цьому кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 знайомий із свідками у даному кримінальному провадженні, може здійснити на них психологічний вплив з метою ненадання органу досудового розслідування неправдивих показів, так як наслідок уникнути від кримінальної відповідальності за вчиненні діяння.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що викраденні речі на даний момент не знайдені, їх місцезнаходження не відоме. Тому є достатні підставі, що ОСОБА_6 може їх знищити або сховати з метою приховування предметів злочину.

Ризик вчиняти інше кримінальне правопорушення обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів.

Підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави слідчому вважати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку що застосування більш м`яких запобіжних заходів передбачених КПК України, аніж тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 .
Прокурор зазначив, що підставою застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи викладене, прокурор просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном 60 діб, з альтернативою внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів.
У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Суд, вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, дійшов висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що слідчим відділом Білоцерківського ВП ГУ НП України в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0002067 від 01.05.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
В даному кримінальному провадженні у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України підозрюється ОСОБА_6 ..
04 травня 2018 року ОСОБА_6 був затриманий в порядку вимог ст. 208 КПК України.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Суд оцінює вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Суд, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені вимогами ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що передбачається ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; його репутацію; міцність соціальних зв`язків.
Враховуючи що, підозрюваний ОСОБА_6 раніше судимий, вчинив новий злочин, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, не працюючий, може переховуватися від слідства та суду, тим самим може перешкоджати кримінальному провадженню, а також може незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, тому суд приходить до висновку, що вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як домашній арешт, або іншого більш м`якого запобіжного заходу.
За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Між тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Крім того, суд приймає до уваги і практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, корисливий мотив, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у якому він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів, а саме у розмірі 140 960 грн., встановленої станом на 01 січня поточного року, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст. ст. 178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу, слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування із потерпілими, свідками у кримінальному провадженні.
Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київському слідчому ізоляторі» Міністерства юстиції України строком на 60 діб.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;, обов`язків, визначених КПК України, у розмірі 140 960 грн
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного який вніс заставу з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та слідчого суддю Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.
За умови внесення застави покласти на підозрюваного, який вніс таку заставу наступні обов`язки: не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу, слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування із потерпілими, свідками у кримінальному провадженні.
З моменту звільнення з-під варти у звязку з внесенням застави підозрюваний, який вніс таку заставу вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 04 липня 2018 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1