Провадження № 1-кп/638/1131/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові матеріали кримінального провадження №0000415 від 26.01.2018 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Харкова, який перебуває в умовах ХУВП (№27) УДПтСУ Харківської області за адресою: м.Харків, вул.Полтавський Шлях буд.99,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.3 ст.185, ч.3 ст.15 ч.3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України, -

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м.Харкова, який перебуває в умовах ХУВП (№27) УДПтСУ Харківської області за адресою: м.Харків, вул.Полтавський Шлях буд.99,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 263 КК України, -

встановив:

В провадження Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 263 КК України та ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.3 ст.185, ч.3 ст.15 ч.3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України.

07.08.2018 року ухвалою судді вказане кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

В підготовче судове засідання не з`явились потерпілі, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлялись, надали суду заяви про розгляд підготовчого судового засідання без їхньої участі. Учасники судового провадження вважали можливим проведення підготовчого судового засідання у відсутності потерпілих.

В підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження вважали можливим призначити дане провадження до судового розгляду, оскільки воно в повній мірі відповідає положенням ст. 291 КПК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченим, оскільки ризики, які були враховані при обранні запобіжного заходу не відпали.
Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти розгляду клопотання у відсутність свого захисника, проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не заперечував.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати більш м`який запобіжний захід, у виді нічного домашнього арешту.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, у відповідності до положень ст.314 КПК України, яка регламентує порядок та межі підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, дійшла наступного висновку.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України, відсутні.

Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді є наступним: прокурор, обвинувачені, їхні захисники, потерпілі.

На даний час є недоцільним витребування будь-яких документів чи речей.

Сторони вправі заявити клопотання щодо виклику для допиту осіб, витребування документів чи речей згідно положень ст.350 КПК України.

Відповідно до ст.ст.314, 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, суд зобов`язаний залучити орган пробації для підготовки і складання досудової доповіді. Заборон щодо складання досудової доповіді у вказаному кримінальному провадженні не встановлено.
Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на 60 діб, суд дійшов наступних висновків.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова від 14.05.2018 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 09.07.2018 року. Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова від 04.07.2018 року продовжено строк тримання під вартою до 12.08.2018 року.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
За висновком Конституційного Суду України, викладеним в рішенні від 23.11.2017 № 1-р/2017, продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність (ч.2 ст. 29 Конституції України).
Крім того, Конституційний Суд України також зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно зі ст.ст.7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991р. Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.
У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011р. Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
У судовому засіданні встановлено те, що залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 , опинившись на волі, зможе перешкодити встановленню істини по справі під час судового провадження і на це вказує характер протиправних дій, у вчиненні яких він підозрюються і щодо яких є обґрунтована органами досудового слідства підозра.
Крім того, є достатні підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 зможе ухилитися від явки до суду і не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування).
Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, характер вчиненого кримінального правопорушення, відсутність відомостей про наявність тяжких захворювань у обвинуваченого, які унеможливлюють перебування останнього у слідчому ізоляторі, дані про особу обвинуваченого, а також те, що при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілих, свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, суд вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 , у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Тому суд вважає за необхідне на час судового провадження, у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на максимальний строк шістдесят днів, тобто до 08 жовтня 2018 року, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду та його належну поведінку.
Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на 60 діб, суд дійшов наступних висновків.
Пунктом 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини передбачено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
За змістом ст.ст.131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно з ч.1 та п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Дослідивши надані копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши думку сторін кримінального провадження слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 має на утриманні неповнолітніх дітей, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та може вчинити інше кримінальне правопорушення.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за один з яких передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, проте на думку суду і більш м`який запобіжний захід аніж тримання під вартою може забезпечити його належну поведінку.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Отже вважаю, що у задоволенні клопотання слід відмовити на підставі ч.4 ст.194 КПК України, оскільки прокурором доведено обставини, передбачені п.п. 1,2 ч.1 ст.194 КПК України та не доведено обставини згідно п. 3 ч. 1 цієї статті.
Таким чином необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Термін дії ухвали визначається в межах строку, встановленого ч.6 ст.181 КПК України.
Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст.177, 181, 184, 193, 194, 196, 199, 314-317 КПК України, суд,

постановив:

Кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.3 ст.185, ч.3 ст.15 ч.3 ст.185, ч.1 ст.309 КК України, ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 263 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15-30 годину 14 серпня 2018 року.
Проведення судового розгляду кримінального провадження визначити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинувачених, їхніх захисників, потерпілих.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження не пізніше ніж за п`ять днів до початку судового розгляду.

Доручити органу пробації до 14.08.2018 року скласти досудову доповідь щодо обвинувачених.
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

На час судового провадження, обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№27)», строком до 08 жовтня 2018 року включно.
В задоволенні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.

Обвинуваченого ОСОБА_5 звільнити з-під варти негайно в залі суду.

Застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту шляхом заборони без дозволу суду залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 19 години до 07 години.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом на обвинуваченого ОСОБА_5 до 08 жовтня 2018 року включно, з дня проголошення ухвали.

Ухвала про застосування запобіжного заходу діє до 08 жовтня 2018 року включно.
Копію ухвали негайно вручити обвинуваченим.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1