Справа № 357/9971/18
У Х В А Л А

31 серпня 2018 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду № 5 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП у Київській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у матеріалах кримінального провадження, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003555 від 28.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

В С Т А Н О В И В :

30 серпня 2018 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме, 29.08.2018 від свідка ОСОБА_5 , уродженця м. Біла Церква, Київської області, проживаючого АДРЕСА_1 , майно належне ОСОБА_6 куртку сірого кольору з логотипом ТМ «ADIDDAS Sport wear» з трьома білими смужками на рукавах, шорти синього кольору з надписом «UMBRO», блайзер темно синього кольору з логотипом біло помаранчевого кольору «Тigers».

В обгрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_6 , маючи не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість за вчинення майнових злочинів, вчинив новий злочин проти власності за наступних обставин, а саме: 27.08.2018 близько 12 год. 30 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи біля будинку №16 по вул. Торгова Площа в м. Біла Церква Київської області, повторно, умисно, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, відкрито викрав, а саме підійшов позаду потерпілої та шляхом ривка зірвав із шиї ОСОБА_7 ланцюжком з підвіскою у вигляді ікони Божої матері виготовлених із золота загальною вагою 14 г, вартістю близько 10 000 грн.

Після цього, ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди, на загальну суму 10 000 гривень.

Під час допиту свідка ОСОБА_5 , було встановлено, що 27.08.2018, близько 13.00 год., до його помешкання прийшов знайомий ОСОБА_6 та показав йому золотий ланцюжок, який був пошкоджений, при цьому пояснив, що ланцюжок належить йому та коли він його знімав зі своє шиї, через необережність розірвав його. ОСОБА_6 попросив ОСОБА_5 закласти ланцюжок до ломбарду, оскільки паспорту він не має, а йому терміново потрібні грошові кошти. ОСОБА_5 погодився та заклав ланцюжок до ломбарду ПТ «Найкращий Ломбард» по бул. Олександрійському, 62 в м. Біла Церква за кошти в сумі 7 102 грн., які в подальшому передав ОСОБА_6 . Окрім, цього ОСОБА_5 повідомив, що ОСОБА_6 попросив у нього дати йому свій одяг, пояснивши тим, що він тепло вдягнений, нащо ОСОБА_8 погодився та дав йому свій одяг, а одяг ОСОБА_6 , а саме: куртка сірого кольору з логотипом ТМ «ADIDDAS Sport wear» з трьома білими смужками на рукавах, шорти синього кольору з надписом «UMBRO», блайзер темно синього кольору з логотипом біло помаранчевого кольору «Тigers» залишив у нього.

29.08.2018 року ОСОБА_5 надав слідству одяг належний ОСОБА_6 .

Під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_6 ,підтвердив що під час скоєння ним злочину був одягнений у одяг, який залишив у свідка ОСОБА_5 .

Необхідність арешту предметів, наданих свідком ОСОБА_5 викликана тим, що є достатньо підстав вважати, що дані речі мають важливе доказове значення для кримінального провадження, тому виникла потреба у подальшому їх дослідженні та оцінці, зважаючи на вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України щодо обов`язку слідчого про арешт тимчасово вилученого майна, в даному випадку є необхідність накладення арешту на куртку сірого кольору з логотипом ТМ «ADIDDAS Sport wear» з трьома білими смужками на рукавах, шорти синього кольору з надписом «UMBRO», блайзер темно синього кольору з логотипом біло помаранчевого кольору «Тigers».

В судове засідання слідчий не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Володілець вилучених речей та речовини ОСОБА_6 , належним чином повідомлений про час і місце розгляду клопотання, надав письмову заяву, в якій просить розглянути клопотання в його відсутність, не заперечує щодо накладення арешту на вилучене у нього майно, його відсутність не являється перешкодою для розгляду клопотання згідно ст. 172 ч.1 КПК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, врховуючи заяву та доводи слідчого на які остання посилається в клопотанні, яка просила задовольнити клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.
Згідно ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно п.4 ч.2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту вище описаного майна є визнання його речовими доказами та проведення судових експертиз.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у звязку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Отже, суд приходить до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що не застосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на на отримане 29.08.2018 від свідка ОСОБА_5 , уродженця м. Біла Церква, Київської області, проживаючого АДРЕСА_1 , майно належне ОСОБА_6 куртку сірого кольору з логотипом ТМ «ADIDDAS Sport wear» з трьома білими смужками на рукавах, шорти синього кольору з надписом «UMBRO», блайзер темно синього кольору з логотипом біло помаранчевого кольору «Тigers»., що знаходяться при матеріалах кримінального провадження.
Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.
Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1