Справа № 581/387/18
Провадження № 1-кс/581/136/18
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и

08 червня 2018 року слідчий суддя Липоводолинського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна,

в с т а н о в и в :

7 червня 2018 року слідчий Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із вказаним клопотанням, погодженим із прокурором.

Мотивує клопотання тим, що 5 червня 2018 року до Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області надійшла заява про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_4 , жителя АДРЕСА_1 саме про те, що невідома особа в період часу з 27 по 28 травня 2018 року вчинила крадіжку алюмінієвої каструлі ємністю 40 л, що знаходилася в його господарстві.

За результатами виїзду слідчо-оперативної групи на місце події та проведення розшукових заходів встановлено, що крадіжку вищезазначеної каструлі вчинив ОСОБА_5 , житель АДРЕСА_2 .

5 червня 2018 року до ЄРДР за №0000094 були внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході допиту в якості свідка ОСОБА_5 повідомив, що викрадену ним з господарства ОСОБА_4 алюмінієву каструлю об`ємом 40 літрів він продав ОСОБА_6 , жителю АДРЕСА_3 .

7 червня 2018 року ОСОБА_6 в присутності понятих добровільно видав алюмінієву каструлю об`ємом 40 л, яку він придбав у ОСОБА_5 , не будучи обізнаним про те, що вказана каструля була викрадена останнім.

Слідчий вказує, що вилучені речі є речовими доказами та з метою їх збереження, недопущення знищення, приховування, необхідністю проведення експертних досліджень просила накласти арешт на вилучене майно.

Слідчий Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 до суду не з`явилася, повідомлена належним чином.

Власник майна ОСОБА_4 до суду не з`явився, повідомлений належним чином.

Фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні слідчого відділення Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області перебуває кримінальне провадження №0000094 від 5 червня 2018 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, розпочате по факту того, що ОСОБА_5 , житель с. Веселе Липоводолинського району Сумської області, у період часу з 27 по 28 травня 2018 року здійснив крадіжку алюмінієвої каструлі ємністю 40 л із господарства ОСОБА_4 .

Згідно протоколу огляду місця події, проведеного 7 червня 2018 року в сел. Липова Долина, ОСОБА_6 добровільно видано алюмінієву каструлю ємністю 40 л.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

У випадку збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні у разі необхідності збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На переконання слідчого судді подане клопотання є обґрунтованим, оскільки в ньому наведені підстави, у зв`язку з наявністю яких необхідно накласти арешт на майно, а саме, правовою підставою для арешту майна є збереження речових доказів, дані речі можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, по справі слід провести експертні дослідження з вилученим майном.

Таким чином, клопотання необхідно задовольнити, наклавши арешт на вилучене майно, заборонивши його відчуження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170 - 173 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти в рамках кримінального провадження № 0000094 арешт на тимчасово вилученого майно, а саме на алюмінієву каструлю об`ємом 40 л, добровільно видану 7 червня 2018 року ОСОБА_6 , жителем АДРЕСА_3 , власником якої є ОСОБА_4 , житель АДРЕСА_1 . заборонивши його відчуження

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.

Роз`яснити, що сторони, інший власник або володілець майна можуть звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна у випадках та порядку, передбачених законом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Сумської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1