Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

19 жовтня 2018 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Зазначав, що СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001045 від 07.10.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.10.2018 приблизно о 10 год. 25 хв., ОСОБА_5 зателефонував із свого мобільного телефону (абонентський номер НОМЕР_1 ) та завідомо неправдиво повідомив про підготовку вибуху станцій метро КП «Київський метрополітен».

09.10.2018 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та в ході проведення обшуку затриманого ОСОБА_5 виявлено та вилучено мобільний телефон марки «NOMI і244» ІМЕІ: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , в якому знаходилась сім-картка оператора мобільного зв`язку «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_1 .

Обґрунтовуючи клопотання про накладення арешту на майно слідчий вказав на те, що мобільний телефон марки «NOMI і244» ІМЕІ: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , в якому знаходилась сім-картка оператора мобільного зв`язку «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_1 , є речовим доказом у кримінальному провадженні, про що в рамках провадження винесено постанову про визнання речових доказів.

Посилаючись на зазначені обставини, просив клопотання задовольнити.

У судове засідання слідчий не з`явився, просив розглядати клопотання за його відсутності.

Суд ухвалив розглядати клопотання за відсутності слідчого, оскільки його неявка, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Приходжу до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника майна з метою забезпечення арешту майна.

Вивчивши матеріали клопотання та додатні до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Установлено, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 259 КК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001045.

09.10.2018 ОСОБА_5 було затримано.

10.10.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до постанови від 09.10.2018 року в якості речових доказів у кримінальному провадженні № 0001045 визнано мобільний телефон марки «NOMI і244» ІМЕІ: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , із сім-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_1 .

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначав, що з метою збереження речових доказів, необхідно застосувати такий вид забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що згідно постанови від 09.10.2018 року майно, зазначене у ній, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001045, а також ураховуючи можливість використання його як доказ у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для підозрюваного та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.

Зважаючи на те, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, тому, враховуючи можливість забезпечення належного зберігання майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, вбачаю достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речових доказів, до того ж , будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «NOMI і244» ІМЕІ: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , в якому знаходилась сім-картка оператора мобільного зв`язку «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1