Провадження № 1-кс/643/5135/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.11.2018 року м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Харкові в залі суду клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 , про арешт майна за кримінальним провадженням № 0004247 від 28.07.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений за попередньою змовою групою осіб, -

В С Т А Н О В И В:
До суду 06.11.2018 року надійшло вищезазначене клопотання, направлене поштою.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 27.07.2018 до ЧЧ Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що не встановлені особа знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Бучми 32 біля 3 під`їзду. шляхом ривку, відкрито заволоділа мобільним телефоном , який належить останньому (ЖЄО 34427 від 27.07.2018). Відомості за даним фактом були внесені до ЄРДР за № 0004247 від 28.07.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 186 КК України. 30.10.2018 слідчим Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 було проведено огляд місця події в службовому приміщенні Московського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Халтуріна, 30, під час якого у ОСОБА_6 , 2001 р.н., в присутності її батька ОСОБА_7 , 1977 р.н., був вилучений мобільний телефон "Samsung J7" imei1 НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору, який знаходиться в силіконовому чохлі чорного кольору. Вказаний мобільний телефон оглянутий під час огляду місця події 30.10.2018, про що складений відповідний протокол. Допитана в якості неповнолітного свідка ОСОБА_6 , пояснила, що вищевказаний мобільний телефон знайшла в липні 2018 року на футбольному майданчику розташованому біля будинку АДРЕСА_1 , та почала вказаним телефоном користуватися. Власником майна є потерпілий ОСОБА_8 , 1995 р.н. Під час проведення досудового розслідування потерпілий ОСОБА_8 , надавав різні свідчення з приводу вчинення відносно нього кримінального правопорушення та відчуження у нього мобільного телефону. На даний час встановлюються обставини вчинення відносно ОСОБА_8 , кримінального правопорушення.

З метою проведення товарознавчої експертизи, а також слідчих дій, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду. Так, мобільний телефон Samsung J7" imei1 НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору, який знаходиться в силіконовому чохлі чорного кольору, були вилучені під час огляду місця події 30.10.2018.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Слідчий зазначає, що у вилученому мобільному телефоні може знаходитись інформація, що має відношення до вчинення кримінального правопорушення, крім того, вказаний мобільний телефон є предметом кримінального правопорушення, та буде використаний у кримінальному проваджені в якості речового доказу, накладення арешту необхідно з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, провести судове засідання без його участі, про що зазначив у письмовій заяві.

Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та накладення арешту необхідно з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 98, 107, 170-175, 236 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучене 30.10.2018 слідчим Московського ВП ГУНП в Харківській області в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Халтуріна, 30, а саме:

- мобільний телефон «Samsung J7» imei1 НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору.

- силіконовий чохол чорного кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1