Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/3165/2018 Справа №641/6836/18
УХВАЛА
28 вересня 2018 року Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова у ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В :
До суду надійшло вказане клопотання слідчого.
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 26.08.2018 року приблизно о 15 год. 40 хв. невстановлена особа, шляхом вільного доступу проникла на територію домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала велосипед, спричинивши гр. ОСОБА_5 матеріальну шкоду в сумі 3600 грн.
Враховуючи те, що вилучено майно може бути предметами вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також з метою збереження речових доказів та проведення експертних досліджень, слідчить просив накласти арешт на це майно.
Слідчий до суду не з`явився, повідомлявся про місце та час слухання справи у встановленому законом порядку, про причини своєї неявки суду не повідомив.У відповідності до ч. 1 ст. 172 КІІК України, його неприбуття до суду, не перешкоджає розгляду даного клопотання.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що тимчасове вилучено майно, може бути предметами вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також з метою збереження речових доказів та проведення експертних досліджень, необхідно накласти арешт на це майно.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-175 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1