У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 грудня 2017 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника ТОВ «Аллбаутех» ОСОБА_2 , подане в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0000133,-

ВСТАНОВИВ:
Представник ТОВ «Аллбаутех» ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування: арешту на майно у кримінальному провадженні №0000133, а саме: грошових коштів які розміщені на банківському рахунку під № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (Євро), № НОМЕР_3 (долар США), НОМЕР_4 (українська гривня), № НОМЕР_5 (українська гривня) відкритих службовими особами ТОВ «Аллбаутех»( ) у ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО: 300023, адреса: м. Київ, вул. Ковпака, 29);зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що знаходяться на банківських рахунках, які відкриті у банківській установі у ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО: 300023, адреса: м. Київ, вул. Ковпака, 29) на внутрішньобанківські рахунки та зупинення видаткових операцій з коштами, які надійшли на рахунки НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (Євро), № НОМЕР_3 (долар США), НОМЕР_4 (українська гривня), № НОМЕР_5 (українська гривня) та вже знаходяться на рахунку.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов до наступного висновку.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України. Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

В клопотанні представник ТОВ «Аллбаутех» ОСОБА_2 , зазначає, що 07 грудня 2017 року старшим слідчим у кримінальному провадженні №00133 ОСОБА_3 , винесено постанову про закриття провадження в цій справі.

Разом з тим, до матеріалів клопотання не надано жодного доказу, який би підтвердив право власності чи право володіння ТОВ «Аллбаутех» розміщені на банківському рахунку під № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (Євро), № НОМЕР_3 (долар США), НОМЕР_4 (українська гривня), № НОМЕР_5 (українська гривня) відкритих службовими особами ТОВ «Аллбаутех»( ) у ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО: 300023, адреса: м. Київ, вул. Ковпака, 29), не надано ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду про накладення арешту.

Обґрунтовуючи доводи свого клопотання заявник не надав слідчому судді даних про те, які конкретно арешти на майно, що накладені ухвалами Ужгородського міськрайонного суду він просить скасувати та зі змісту клопотання встановлено, що переклав обов`язок по збиранню цих доказів на слідчого суддю.

У ч.1 ст. 303 КПК України наведено вичерпний перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення при досудовому розслідуванні. Відповідно до ч. 1 статті 304 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Разом з тим, розгляд клопотань сторони кримінального провадження під час досудового розслідування відбувається в порядку, передбаченому ст.220 КПК України, а саме, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Відповідно до ч.2 ст.220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситися мотивована постанова , копія якої вручається особі, котра заявила клопотання, а в разі неможливості вручення з об`єктивних причин - направляється йому.

Виходячи зі змісту положень ст. 220 КПК України, слідчий зобов`язаний розглянути клопотання потерпілого і його представника в строк не більше трьох днів з моменту подання, однак таке клопотання повинно стосуватися не будь-яких дій, а саме процесуальних дій, які : передбачені КПК України; направлені на виконання завдань кримінального провадження при проведенні досудового слідства; відносяться до компетенції слідчого.

Клопотання - це письмове звернення з проханням про виконання будь-яких процесуальних дій у кримінальному провадженні, визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо. Клопотання може вноситись стороною захисту, потерпілим, його представником чи законним представником. Воно адресується слідчому чи прокурору, який протягом трьох днів, розглянувши клопотання, приймає одне з таких рішень - задовольняє чи відмовляє у задоволенні клопотання.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.

Частиною 2 статті 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, зокрема, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню заявникові.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.64-2, 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання представника ТОВ «Аллбаутех» ОСОБА_2 подане в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0000133 повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом. Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1