Справа № 640/143/18
н/п 1-кс/640/243/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" січня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі слідчого - ОСОБА_3 ,
користувача майном - ОСОБА_4 ,
04.01.2018 старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу 04/2/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , у якому просив: 1) накласти арешт на майно ОСОБА_6 , а саме автомобіль «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 », шляхом заборони його відчуження, продажу, керування, заборони проведення будь-яких ремонтних робіт, заборони зміни, знищення чи приховування будь-якої слідової інформації, яка збереглась на автомобілі та автомобіля в цілому; 2) зберігання автомобіля «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 », проводити згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 на території штрафного майданчику, розташованому за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська 107.
В ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди було встановлено, що 03.01.2018 року близько 13:30 год. поблизу буд. 6-б по вул. Чебишева в м. Харкові, стався наїзд автомобілем «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 » під керуванням ОСОБА_4 , на пішохода ОСОБА_7 , внаслідок чого остання отримала тілесні ушкодження у виді ЗЧМТ, забій стегна з права, перелом кісті.
03.01.2018 року в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 » був вилучений та поміщений на територію штрафного майданчика, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська 107.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 власником автомобіля «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 » є ОСОБА_6 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий вказав, що автомобіль «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 » внаслідок ДТП отримав механічні пошкодження та відповідно до ст. 98 КПК України, може бути речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. та вказаний транспортний засіб необхідний експертам для проведення транспортно-трасологічної та автотехнічної експертиз.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав.
Користувач автомобілем ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що автомобіль не має механічних пошкоджень та необхідність на автомобілі надавати допомогу потерпілій.
Процесуальний керівник у кримінальному провадженні прокурор відділу 04/2/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_5 та власник автомобіля ОСОБА_6 про день та час розгляду клопотання слідчого повідомлялись своєчасно та належним чином, проте у судове засідання не з"явились, причини неявки суду не повідомили
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі прокурора та власника автомобіля.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучений відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 03.01.2018, автомобіль «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 », власником якого є ОСОБА_6 , підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
З урахуванням вимог ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику автомобіля «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 » - ОСОБА_6 , ремонтування, відчуження, продаж та керування зазначеним транспортним засобом до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на автомобіль «Opel Kadett» р.н. « НОМЕР_1 », власником якого є ОСОБА_6 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його ремонтування, відчуження, продажу та керування, - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити спеціальний майдан зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів, розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107, відповідно до п. 20 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1