Cправа № 750/8942/17
Провадження № 1-кс/750/2104/17

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 вересня 2017 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого Чернігівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0007467 від 15.09.2017 року, -

В С Т А Н О В И В:
18.09.2017 року до суду, засобами поштового зв`язку, надійшло клопотання слідчого ЧВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в якому просить накласти арешт із забороною розпоряджатись та користуватись на наступне майно: автомобіль марки ВАЗ, модель 210990, р.н. НОМЕР_1 , разом із свідоцтвом про реєстрацію вище вказаного транспортного засобу НОМЕР_2 , який належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; свідоцтво про реєстрацію автомобіля марки ВАЗ, модель 210990, р.н. НОМЕР_3 , яке належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; мобільний телефон марки «Texet», модель «ТМ-102», S/N: НОМЕР_4 , імеі 1: НОМЕР_5 , імеі 2: НОМЕР_6 разом із сім карткою, на якій маються цифри: НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , який належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, слідчий у своєму клопотанні просить розглядати його без виклику осіб, у власності яких перебувають вилучені речі.
Вивчивши клопотання про арешт майна з доданими до нього документами, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
За змістом абзацу 2 частини 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Зазначеним вимогам Кримінального процесуального кодексу України подане слідчим, за погодженням із прокурором, клопотання взагалі не відповідає.

Так, слідчий у поданому клопотанні лише перераховує на виконання яких завдань ним таке було подане, як то приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрата, знищення, використання, перетворення, пересування, передача, відчуження, та не надає доказів на підтвердження існування обставин, передбачених ч.11 ст. 170 КПК України, як і не зазначає взагалі про такі у клопотанні.

До того ж, слідчим у клопотанні зазначено, що вказані речі були вилучені 15.09.2017 року в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Чернігів, вул. Л. Пашина, 3, у гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та того ж дня постановою слідчого, на підставі ч.1 ст. 98 КПК України, визнані речовими доказами. Однак, знову ж таки, у клопотанні слідчим лише перераховані дії органу досудового розслідування, вчинені під час здіснення такого, як то внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання, проведені слідчі (розшукові) дії, тоді як жодного посилання на те, чому саме вказані речі відповідають критеріям, передбаченим ч. 1 ст. 98 КПК України, не наведено. Крім того, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки ВАЗ, модель 210990, р.н. НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , на ім`я ОСОБА_4 , яке відповідно до клопотання було вилучене та визнано речовим доказом, до матеріалів клопотання взагалі долучено не було.

Більш того, слідчим у клопотанні зазначено, що майно, на яке той просить накласти арешт, було вилучені під час проведення огляду місця події 15.09.2017 року.

Так, відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Однак, звертаючись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, слідчий вказує, що розгляд такого необхідно провести без виклику осіб, у власності яких перебувають вилучені речі, що суперечить нормам ч.2 ст. 172 КПК України, оскільки майно, що належить арештувати вже було тимчасово вилучене 15.09.2017 року під час огляду місця події, на підтвердження чого до матеріалів клопотання самим же слідчим надано копію вищевказаного протоколу огляду місця події, та й в самому клопотанні слідчий посилається на цю обставину. Тобто, посилання слідчого на вказану норму закону є незрозумілим та жодним чином не мотивоване.

Отже, власника майна, який підлягає виклику в судове засідання, слідчим вказано не було, що унеможливлює суд повідомити того про дату, час та місце розгляду клопотання.

Також, з резолютивної частини клопотання слідчого не зрозуміло, кому саме він просить заборонити розпоряджатись та користуватись вказаним майном, яке належить ОСОБА_4 .

І на останок, слідчий суддя звертає увагу й на те, що в мотивувальній частині клопотання слідчого зазначено, що ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_6 , шляхом обману потерпілої ОСОБА_7 заволоділи грошовими коштами останньої в сумі 5431, чим спричинили потерпілій матеріальну шкоду на вказану суму. Проте, як слідує з копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007467 від 15.09.2017 року та копій повідомлень про підозру ОСОБА_6 та ОСОБА_5 від 16.09.2017 року, сума грошових коштів, що належать потерпілій і якою заволоділи підозрювані зовсім інша.

Враховуючи, що слідчим під час звернення до суду грубо порушені норми процесуального закону, котрі стосуються вирішення питань пов`язаних із заходами забезпечення кримінального провадження (ст. ст. 2, 9, 40, 170, 171 КПК України) зазначені вище, таке клопотання наразі є необґрунтованим та немотивованим, а в діях прокурора, котрий погодив дане клопотання, однак повинен був здійснювати нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування та виявляти такі порушення, вбачається невиконання своїх обов`язків відповідно до вимог ст. 36 КПК України, що в цілому призводить до порушення строків досудового розслідування, прав учасників кримінального провадження та нераціонального використання робочого часу працівниками слідства, прокуратури та суду. Всі питання, пов`язані з застосуванням заходів забезпечення кримінального провадження законодавцем достатньо прописані у КПК України, вони є зрозумілі, недвозначні та не потребують додаткового тлумачення, проте до суду продовжують надходити клопотання слідчих, погоджені прокурорами, які не відповідають вимогам КПК України.

Недодержання зазначених вимог є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, що випливає зі змісту ч.3 ст. 172 КПК України.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Чернігівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно повернути прокурору Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків 72 години.

Копію ухвали направити керівнику Чернігівської місцевої прокуратури з метою попередження подальших порушень конституційних прав громадян та реагування на допущені.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1