Справа № 640/5458/18
н/п 1-кс/640/3095/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.04..2018 року слідчий СВ Куп`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з начальником Куп`янського відділу Ізюмської місцевої прокуратури молодшим радником юстиції ОСОБА_4 , яким просив задовольнити клопотання і накласти арешт тимчасово вилучені 01.04.2018 під час проведення огляду домоволодіння ОСОБА_5 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , сокиру, викрутку, пристрій для витягування гвіздків, які належать потерпілій ОСОБА_5 та знаходяться на зберіганні в Куп`янському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області за адресою: м. Куп`янськ, вул. Харківська, 14.
На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 01.04.2018 до Куп`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що у період часу з 28.03.2018 по 01.04.2018 в м.Куп`янську Харківської області невстановлена особа шляхом відкриття пластикового вікна проникла до будинку заявниці, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала належні заявниці чотири телевізори, два мобільних телефони, мисливську рушницю Т03-34, № НОМЕР_1 , мисливську рушницю «Сайга», № НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 20 тисяч гривень та 10 тисяч російських рублів, після чого з викраденим з місця скоєння злочину зникла.
Під час проведення огляду приміщення домоволодіння ОСОБА_5 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено сокиру, викрутку, пристрій для витягування гвіздків, які належать потерпілій ОСОБА_5 та за допомогою яких ймовірно злочинець проник до будинку.
Слідчий вказує, що відповідно до п.3 ч.2 ст.167 КПК України є підстави вважати, що вищевказані сокира, викрутка, пристрій для витягування гвіздків, вилучені під час проведення огляду приміщення домоволодіння ОСОБА_5 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , були використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди і мають значення в якості речових доказів, по яким необхідно провести ряд судових експертиз.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
В порушення п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, слідчим, прокурором в клопотанні не зазначено відповідні документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном.
Враховуючи викладене, на теперішній час в клопотанні сторони обвинувачення не зазначено фактичних даних щодо власників майна, адрес фізичних, чи юридичних осіб, які є власниками вказаного майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172, ч. 7 ст. 173 КПК України, - судового виклику власника майна для розгляду даного клопотання, або ж подальшого направлення ухвали таким особам у разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали.
Крім того відповідно до п.п 18.2.1., 9.5.1. Інструкції з діловодства в органах прокуратури України, затвердженої Наказом Генерального прокурора № 103 від 24.02.2016 року процесуальні документи, складені в органах прокуратури, копії цих документів, а також вхідні та вихідні документи посвідчуються чи засвідчуються печатками або штампами.
В порушення вищевказаних вимог, клопотання про арешт майна не засвідчено печаткою.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1