Справа № 160/668/17
Провадження № 1-кс/160/57/17
У Х В А Л А

13 листопада 2017 року. смт. Локачі

Слідчий суддя Локачинського районного суду - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря - ОСОБА_2 ,

слідчого СВ Локачинського ВП

Горохівського ВП ГУНП у Волинській області -

ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_4 ,

розглянувши скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого ОСОБА_3 від 07.11.2017 року про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій,
ВСТАНОВИВ:
09.11.2016 року до Локачинського районного суду надійшла скарга захисника підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_4 на рішення слідчого ОСОБА_3 про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.
У скарзі захисник підозрюваного зазначив,що слідчим відділом Локачинського ВП ГУНП у Волинській області, слідчим ОСОБА_3 проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000015 від 26.01.2015 року за ч. 1 ст. 140 КК України по факту неналежного виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки для хворого.
04.11.2017 року, сторона захисту через процесуального керівника, прокурора ОСОБА_6 , подала слідчому клопотання про проведення у справі слідчих (розшукових) дій у виді допиту в якості свідків експертів Київського міського клінічного бюро СМЕ.

Клопотання було мотивоване тим, що зі змісту висновку судово-медичної (комісійної) експертизи Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи № 239 2016/о від 10.05.2017 року неможливо зрозуміти в діях конкретно якого лікаря наявні ознаки кримінального правопорушення, в той час коли у висновку йде мова про те, що будь-хто з лікарів хто контактував з пацієнтом повинен був наполягати на проведенні інструментальних обстежень, а зокрема як хірург ОСОБА_5 так і лікар «ендоскопист». Також експертна комісія зазначає, що взагалі визначення клінічного діагнозу і відповідно обрання тактики ведення пацієнта, в тому числі призначення обстеження, лікування, тощо це прерогатива лікуючого лікаря.

Також слідуючи зі змісту висновку судово-медичної експертизи, експерти не вказують та не персоніфікують з чиєї саме вини (конкретного) лікаря настала смерть пацієнта ОСОБА_7 , хоча зазначають потенційно трьох лікарських працівників.

Разом з тим, слідчим у справі було відмовлено в задоволенні клопотання сторони захисту щодо допиту експертів в якості свідків.

Вважаю, що рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання щодо проведення слідчої (розшуковоі) дії є незаконною та необгрунтованою та такою, що підлягає до скасування.

Скаржник у судовому засіданні скаргу підтримав та пояснив, що для повного та об`єктивного проведення досудового розслідування необхідно провести допит експертів для роз`яснення їх висновку.

Слідчий у судовому засідання заперечив щодо задоволення скарги і пояснив, що висновок експертів є повним, а тому немає необхідності проведення допиту експертів. Крім того, скаржник просить допитати експертів в якості свідків, що не передбачено чинним КПК України, оскільки експерт в кримінальному провадженні не може бути свідком.

Вивчивши та дослідивши матеріали скарги встановлено наступне.

Слідчим відділом Локачинського ВП ГУНП у Волинській області, а саме - слідчим ОСОБА_3 проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000015 від 26.01.2015 року за ч. 1 ст. 140 КК України по факту неналежного виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки для хворого.

04.11.2017 року, сторона захисту подала слідчому клопотання про проведення у справі слідчих (розшукових) дій у виді допиту в якості свідків експертів Київського міського клінічного бюро СМЕ, мотивуючи це тим, що у висновку експерти не вказують та не персоніфікують з чиєї саме вини (конкретного) лікаря настала смерть пацієнта ОСОБА_7 , хоча зазначають потенційно трьох лікарських працівників.

Слідчим було відмовлено в задоволенні клопотання сторони захисту щодо допиту експертів в якості свідків, мотивуючи це тим, що допитати експертів в якості свідків не передбачено чинним КПК України.

Не погодившись з прийнятим рішенням скаржник звернувся до суду зі скаргою, в якій просив скасувати постанову слідчого від 07.11.2017 про відмову в задоволенні клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст. 65 КПК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Згідно з ст. 69 КПК України, експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Таким чином, слідчим вірно зазначено, що експерт в кримінальному провадженні не може бути допитаним в якості свідка, оскільки він є іншою особою в кримінальному провадженні, з процесуальним статусом "Експерт".

Разом з тим, рішення слідчого щодо повноти та зрозумілості висновку судово-медичної експертизи № 239-2016/о від 10.05.2017 року є передчасним.

Відповідно до ст. 95 КПК України, показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

Свідок, експерт зобов`язані давати показання слідчому, прокурору, слідчому судді та суду в установленому цим Кодексом порядку.

За правилами ст. 356 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

Таким чином, законодавцем реалізовано право сторін кримінального провадження на роз`яснення висновку експерта у разі його незрозумілості.

Хоча КПК України, відповідно до положень ст. 356, передбачає виклик експерта для допиту для роз`яснення висновку лише судом, це право не може бути обмежене стадіями кримінального провадження, позаяк завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необгрунтованому процесуальному примусу, і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п. 7, ч. 1, ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, а зокрема рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Згідно з п.3 ч.2 ст. ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що стороні захисту є незрозумілим висновок судово-медичної експертизи № 239-2016/о від 10.05.2017 року, вважаю, що скаргу слід задовольнити, зобов`язавши слідчого провести перевірку вже отриманих доказів у кримінальному провадженні, шляхом допиту експертів для роз`яснення їх висновку з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, а жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений.

Керуючись ст.ст. 2, 69, 95, 223, 303, 306, 307, 356 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого ОСОБА_3 від 07.11.2017 року про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій - задовольнити.
Зобов`язати слідчого слідчого відділу Локачинського ВП Горохівського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 провести у справі слідчі дії за клопотанням сторони захисту, а саме - викликати для допиту для роз`яснення висновку судово-мечної експертизи № 239-2016/о від 10.05.2017 року медичних експертів Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи, що за адресою: вул. Докучаєвська, 4, м. Київ, серед яких: ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 .

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя Локачинського районного суду ОСОБА_1