Справа № 643/1520/18
Номер провадження 1-кс/643/376/18
УХВАЛА
13.02.2018 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
До суду 09.02.2018 року надійшло вищезазначене клопотання, направлене слідчим до суду поштою 07.02.2018 року.
06.02.2017 до Московського відділу поліції ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що в період часу з 11.00 год. 06.02.2018 до 18.00 год. 06.02.2018 невстановлена особа, таємно, шляхом проникнення до домоволодіння таємно заволоділа майном за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає: АДРЕСА_2 який пояснив, що на даний час він не працює, тому, маючи умисел на таємне викрадення майна, дійшовши до будинку АДРЕСА_1 вирішив скоїти крадіжку металевих виробів, для цього він переліз через дерев`яний паркан будинку АДРЕСА_1 , та відставивши шифер проник до сараю, який знаходиться біля будинку, та взяв і виніс на вулицю металеві інструменти при цьому перекинувши їх через паркан, після чого сам переліз і почав нести їх до пункту здачі металобрухту. Саме в цей час під`їхали співробітники поліції, які запитали звідки в нього металеві вироби та ОСОБА_6 нічого не відповів.
06.02.2018 у період часу з 17 год. 00 хв. по 17 год. 30 хв. під час огляду місця події проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: два металевих предмета для нарізання різьби, два металевих предмета у вигляді лому, три металевих предмета кутообразної форми .
Відповідно до ч.7 ст. 237 КПК України вилучені під час огляду місця події речі вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Слідчий зазначає, що вищевказані предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, а також, що на вилучених речах може знаходитись інформація, що має відношення до вчинення кримінального правопорушення, а саме на них могли зберегтися сліди кримінального правопорушення, крім того, для з`ясування фактичних обставин подій у даному кримінальному провадженню необхідно призначення та проведення судово-криміналістичної експертизи, проведення якої потребує тривалого часу, накладення арешту необхідно з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, припинення подальших злочинних дій з використанням зазначених речей.
Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 просили провести судовий розгляд клопотання про арешт майна без їх участі, про що зазначили у письмових заявах.
Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та накладення арешту необхідно з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 98, 170-175, 236 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 06.02.2018 у період часу з 17 год. 00 хв. по 17 год. 30 хв. у громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Дідро 1, а саме, на два металевих предмета для нарізання різьби, два металевих предмета у вигляді лому, три металевих предмета кутообразної форми.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1