Справа № 640/1079/18
н/п 1-кс/640/1627/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"23" лютого 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , вилучене під час огляду місця події з автомобілю «Тоyota Fj Cruiser», д.н.з. НОМЕР_1 : задній бампер сріблястого кольору з чорною вставкою з пластику з механічними пошкодженнями, фрагмент скла фари автомобілю червоного кольору з пошкодженнями, скло фари автомобілю червоного кольору, фрагмент скла фари автомобілю білого кольору з пошкодженнями, фрагмент полімерної частини автомобілю чорного кольору квадратної форми з пошкодженнями, фрагмент деталі автомобілю з полімерного матеріалу чорного кольору прямокутної форми з пошкодженнями, із зберіганням запчастини автомобілю в камері збереження речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що 20.01.2018 до СУ ГУНП в Харківській області надійшла заява громадян ОСОБА_5 , 1965 р.н., та ОСОБА_4 , 1962 р.н., про те, що 06.10.2017 о 15 годині 10 хвилин водій автомобілю «SUBARU FORESTER», державний номерний знак НОМЕР_2 , біля будинку № 22 по пр. Науки в м. Харкові, умисно пошкодив належні їм автомобілі - «KIA CERATO», д.н.з. НОМЕР_3 та «SMART CABRIO», д.н.з. НОМЕР_4 , чим спричинив останнім шкоду у великих розмірах.
Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що 06.10.2017 від сина йому стало відомо, що належний йому автомобіль «KIA CERATO», д.н.з. НОМЕР_3 , який був припаркований біля будинку № 22 по пр. Науки у м. Харкові, пошкоджений невідомою особою. Крім того, біля його автомобіля, був припаркований автомобіль «SMART CABRIO», д.н.з. НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_4 , який також було пошкоджено.
Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 повідомив, що 06.10.2017 належний йому автомобіль «SMART CABRIO», д.н.з. НОМЕР_4 , який був припаркований біля будинку №22 по пр. Науки у м. Харкові, пошкоджений невідомою особою. Крім того, також було пошкоджено автомобіль «KIA CERATO», д.н.з. НОМЕР_3 , який був припаркований поруч. На землі, біля автомобілів знаходились запчастини стороннього автомобіля, а саме: бампер сріблястого кольору, частини фар червоного кольору та інші деталі автомобілю з полімерного матеріалу, які ОСОБА_6 забрав з місця скоєння кримінального правопорушення, та зберігав у себе до вилучення їх слідчим.
25.01.2018 слідчим СУ ГУНП в Харківській області в ході огляду автомобіля «Тоyota Fj Cruiser», д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_6 , вищевказані деталі, а саме: задній бампер сріблястого кольору з чорною вставкою з пластику з механічними пошкодженнями, фрагмент скла фари автомобілю червоного кольору з пошкодженнями, скло фари автомобілю червоного кольору, фрагмент скла фари автомобілю білого кольору з пошкодженнями, фрагмент полімерної частини автомобілю чорного кольору квадратної форми з пошкодженнями, фрагмент деталі автомобілю з полімерного матеріалу чорного кольору прямокутної форми з пошкодженнями, було оглянуто та вилучено з багажнику, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
25.01.2018 слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт вилученого майна, однак ухвалою слідчого судді від 25.01.2018 клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.
Зазначена ухвала слідчого судді отримана прокурором 19.02.2018 о 12 годині 00 хвилин.
Вилучені речові докази запчастини автомобілю належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 .
Приймаючи до уваги вищевикладене, те, що вилучені під час огляду пошкоджені фрагменти автомобілю є частиною знаряддя вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, мають значення речових доказів, їх необхідно дослідити під час проведення судових експертиз.
З метою забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, до моменту закінчення досудового розслідування та прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на запчастини з місця скоєння кримінального правопорушення, отримані в ході огляду автомобіля ОСОБА_6 .
Сторона обвинувачення зазначає, що арештовані запчастини автомобілю повинні зберігатись в камері збереження речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.
В судове засідання слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 22.02.2018 надійшло клопотання від слідчого, в якому він просить розглянути його клопотання про арешт майна без його участі у зв`язку з добовим чергуванням 23.02.2018 в складі слідчо-оперативної групи, клопотання просить задовольнити, та поновити строк на звернення до суду (а.с. 24), надав клопотання про поновлення процесуального строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна (а.с. 26-27).
В судове засідання власник майна ОСОБА_6 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 22.02.2018 слідчим СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 надано заяву ОСОБА_6 від 22.02.2018, в якій він просить розглядати клопотання слідчого ОСОБА_3 про арешт запчастин, вилучених при огляді його автомобіля, без його участі, щодо накладення арешту не заперечує (а.с. 25).
Неприбуття в судове засідання власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
25.01.2018 з 09.00 год. до 09.30 год. згідно протоколу огляду місця події та предметів, на паркові біля СУ ГУ НП в Харківській області по вул. Весніна, 14 в м. Харкові, у автомобілі «Тоyota Fj Cruiser», д.н.з. НОМЕР_1 , проведено огляд, в ході якого, згідно протоколу огляду місця події та предметів від 25.01.2018, вилучено вказане в клопотанні сторони обвинувачення майно (а.с. 15-18).
25.01.2018 о 10.40 год. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області юристом 2 класу ОСОБА_7 , в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події з автомобілю «Тоyota Fj Cruiser», д.н.з. НОМЕР_1 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 : задній бампер сріблястого кольору з чорною вставкою з пластику з механічними пошкодженнями, фрагмент скла фари автомобілю червоного кольору з пошкодженнями, скло фари автомобілю червоного кольору, фрагмент скла фари автомобілю білого кольору з пошкодженнями, фрагмент полімерної частини автомобілю чорного кольору квадратної форми з пошкодженнями, фрагмент деталі автомобілю з полімерного матеріалу чорного кольору прямокутної форми з пошкодженнями.
Згідно розписки, вказана копія ухвали від 25.01.2018 про повернення зазначеного клопотання прокурору для усунення недоліків, отримана прокурором відділу прокуратури Харківської області юристом 2 класу ОСОБА_7 19.02.2018 (а.с. 28).
Після проведення огляду клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна, повинно бути подано слідчим, прокурором не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено, слідчий, на виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, повинен був звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, тобто до 26.01.2018, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час огляду, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
В подальшому, в передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, як встановлено вище, направлено до суду клопотання про арешт майна.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Згідно розписки прокурора відділу прокуратури Харківської області юриста 2 класу ОСОБА_7 , копія ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.01.2018 про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, отримана нею 19.02.2018 (а.с. 28), та вказане клопотання надійшло до Київського районного суду м. Харкова повторно після усунення недоліків 21.02.2018 о 10 год. 10 хв. (а.с. 2).
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання сторони обвинувачення та поновлення процесуального строку слідчому, прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, вилучене під час огляду місця події, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказане майно шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна у вказаній частині, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події з автомобілю «Тоyota Fj Cruiser», д.н.з. НОМЕР_1 , а саме: задній бампер сріблястого кольору з чорною вставкою з пластику з механічними пошкодженнями, фрагмент скла фари автомобілю червоного кольору з пошкодженнями, скло фари автомобілю червоного кольору, фрагмент скла фари автомобілю білого кольору з пошкодженнями, фрагмент полімерної частини автомобілю чорного кольору квадратної форми з пошкодженнями, фрагмент деталі автомобілю з полімерного матеріалу чорного кольору прямокутної форми з пошкодженнями до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру збереження речових доказів СУ ГУНП в Харківській області, в порядку, визначеному Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1