Провадження № 1-кс/761/7128/2018
У Х В А Л А
Іменем України
27 березня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю заявника ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4
розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Зернопромопт» (), про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000189 від 09.10.2017,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Заявник обґрунтовує клопотання тим, що ГСУ ФР ДФС України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000189 від 09.10.2017.
В межах даного кримінального провадження ухвалами слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва від 14.12.2017 року та Печерського районного суду м. Києва від 31.10.2017 року було накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Зернопромопт» (), які знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкритих в ПАТ «Альфа-Банк» (МФО 300346).
Заявник вважає, що арешт на грошові кошти накладено необґрунтовано, а тому просить слідчого суддю його скасувати.
В судовому засіданні заявник просив задовольнити клопотання.
Слідчий в просив вирішити клопотання на розсуд суду.

Вислухавши думку заявника, слідчого, проаналізувавши доводи клопотання, вивчивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Як встановлено в судовому засіданні, в межах кримінального провадження № 0000189 від 09.10.2017 було накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Зернопромопт» (), які знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкритих в ПАТ «Альфа-Банк» (МФО 300346).
З ухвал слідчий суддів вбачається, що арешт на майно накладався з метою збереження речових доказів.
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Накладення арешту на майно можливе лише за умови наявності підстав вважати, що воно є доказом злочину, що повинно бути встановлено в судовому порядку на підставі достатніх й допустимих доказів, наданих слідчим.
Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму ВС України «Про деякі питання застосування законодавства про відповідальність за ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів» № 15 від 08.10.2004 p., фактичні дані, які вказують на наявність ознак злочину, пов`язаного з ухиленням від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів, можуть бути встановлені лише висновком експерта або за допомогою актів документальної перевірки виконання податкового законодавства і ревізії фінансово-господарської діяльності.
Як вбачається з ухвали слідчих суддів від 31.10.2017 та 14.12.2017, якими накладено арешт на майно прокурором та слідчим не надано в суд даних, що провадження здійснюється щодо юридичної особи TOB «Зернопромопт» та розміру заподіяної шкоди, тобто фактично розмір шкоди ні чим не встановлений.
Також органом досудового розслідування не доведено, що кошти на банківському рахунку TOB «Зернопромопт» набуті протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Слідством не встановлено та не доведено розмір майнової шкоди.
Заявник зазначає, що грошові кошти, що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , які відкриті в ПАТ «Альфа-Банк» належать юридичній особі TOB «Зернопромопт», а не посадовим особам вказаного підприємства, та використовуються виключно для ведення фінансово-господарської діяльності підприємства.
У рамках кримінального провадження не заявлено цивільний позов, що позбавляє реальної можливості встановити суми збитків та зв`язок між підприємствами.
Отже слідчий суддя приходить до висновку, що арешт на грошові кошти ТОВ «Зернопромопт» (), які знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкритих в ПАТ «Альфа-Банк» (МФО 300346) накладено необґрунтовано, а тому клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Зернопромопт» (), про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000189 від 09.10.2017 підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 174, 376, 532 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Зернопромопт» (), про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000189 від 09.10.2017 задовольнити.
Скасувати арешт накладений ухвалою Печерського районного суду від 31.10.2017 (справа № 757/64637/17-к) та ухвалою Шевченківського районного суду від 14.12.2017 року (справа № 761/45250/17), якими накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Зернопромопт» () які знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 відкритих в ПАТ «Альфа-Банк» (МФО 300346).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1