Справа № 404/428/18
Номер провадження 1-кс/404/146/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2018 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого, про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню 0014042, стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Донецьк, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, з середньою освітою, не одруженого, без утриманців, зареєстрованого по АДРЕСА_1 та проживаючого в АДРЕСА_2 , судимого вироком Кіровського районного суду міста Кіровограда від 13.11.2017 року за ч. 2 ст.289 КК України до 5 років позбавлення волі з випробуванням на 3 роки.

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється у тому, що він у ніч з 16.12.2017 року на 17.12.2017 року з домоволодіння, по АДРЕСА_3 , повторно таємно викрав зварювальний апарат «PowerCraft», чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду .

Крім того, 29.12.2017 року ОСОБА_6 , з приміщення станції технічного обслуговування, по АДРЕСА_4 повторно таємно викрав зварювальний апарат «TESLA», набір ремонтних ключів та набір для комп`ютерного діагностування, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 майнову шкоду.

Слідчий з прокурором підтримали заявлені ними вимоги.

Підозрюваний і його захисник переконують у надмірній суворості запропонованого слідчим виду запобіжного заходу, оскільки ОСОБА_6 не переховувався, є нагальна потреба працювати для забезпечення власних потреб, слідству не перешкоджає, процесуальні обов`язки виконує.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань, зміст протоколів допиту свідків, потерпілих, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, довідкою з Ломбарду «Гроші тут» про заставне майно належне потерпілому, яке заклав ОСОБА_6 у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 за ознаками ч.2 ст. 185 та ч.3 ст.185 КК України. Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, слідчому судді передчасно давати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини є завданням судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Так, злочини по яким пред`явлено повідомлення про підозру є: повторними умисними, корисливими, злочином середньої тяжкості та тяжким. Посягає на суспільні інтереси - проти власності, заздалегідь підшуканими знаряддями злочину. Значний розмір заподіяних збитків не відшкодовано.

Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного характеризуються як заздалегідь сплановані, обдумані, ретельно законспіровані. Підозрюваний соціально не адаптований, не має законного джерела одержання доходу чи/або заробітної плати, втратив соціальні зв`язки, з родиною не мешкає. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу який підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину у нічний час, у період строку на випробування за попереднім вироком суду, через місяць після звільнення з-під варти. Тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочинів,- до шести років позбавлення волі, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов вважаю, що відносно підозрюваного не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст.2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. На виконання п.2 ч.2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_6 після обставин, в яких він підозрюється, вчинив умисні дії з приховування злочину, залишив місце пригоди, приховав докази, розпорядився грошовими коштами, тобто свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі, що істотно підвищує ризик невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

У разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для впливу на свідків, знищенню чи перетворенню доказів, тобто ускладнить і затягне досудове розслідування. Така кваліфікуюча ознака як повторність, є проявом ігнорування принципу мирного володіння майном. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, підозрюваний буде мати можливість допустити вчинення нових кримінальних правопорушень, та стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження. Менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 підозрюється у тяжкому та середньої тяжкості злочинах, не пов`язаному із застосуванням насильства, тому згідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2018 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, кількість і тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України.

Підлягають застосуванню і положення ст. 209 КПК України, щодо необхідності обчислення часу фактичного затримання підозрюваного, починаючи з 10 години 00 хвилин, 20 січня 2018 року, коли ОСОБА_6 фактично затримали та останній, підкорюючись правомірному наказу уповноваженої службової особи змушений був прослідувати для участі в слідчих діях у зв`язку з розпочатим досудовим розслідуванням по означеному кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на шістдесят днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 обчислювати з моменту його фактичного затримання, починаючи з 10 години 00 хвилини, 20 січня 2018 року.

Застосований запобіжний захід-тримання під вартою ОСОБА_6 , припиняє свою дію о 10 години 00 хвилин, 20 березня 2018 року.

Визначити ОСОБА_6 вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 140960 грн. (сто сорок тисяч дев`ятсот шістдесят гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок 2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/428/18; 1-кс/404/146/18, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу». У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1