гСправа № 358/101/17 Провадження № 1-кп/358/32/17
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 грудня 2017 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі клопотання захисника ОСОБА_4 про допит осіб, які проводили негласні слідчі (розшукові) дії, особу, яка була залучена до їх проведення, в якості свідків та про дослідження технічних засобів, що застосовувалися під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій,

В С Т А Н О В И В:
У провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.311, ч. 2 ст. 307 КК України.

Під час судового засідання, після допиту обвинуваченого та свідків, дослідження матеріалів кримінального провадження, речових доказів та звуко - і відеозаписів, захисник ОСОБА_4 заявив клопотання про виклик та допит в якості свідків ОСОБА_7 старшого слідчого Богуславського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області, ОСОБА_8 оперуповноваженого Богуславського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області та ОСОБА_9 , яка була залучена до проведення негласних слідчих дій, в якості покупця наркотичних засобів у обвинувачуваного ОСОБА_6 , та у досліджені технічних засобів, що застосовувалися під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

На обґрунтування свого клопотання захисник ОСОБА_4 зазначив, про необхідність дотримання положень ч.1 ст. 20, ч.ч.1,6 ст. 22 КПК України та параграф 3(d) ч.3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, згідно яких обвинувачений має право вимагати виклику й допиту свідків захисту та свідків обвинувачення. Крім того, захисник просив дослідити в судовому засіданні технічні засоби, які застосовували під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій, щоб переконатися чи відповідають ці технічні засоби технічним вимогам.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 підтримали клопотання захисника ОСОБА_4 .

Прокурор ОСОБА_3 , просив відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 , посилаючись на безпідставність та категорично заперечував щодо допиту ОСОБА_9 в якості свідка, оскільки остання знаходиться під захистом закону щодо збереження таємниці відомостей про неї і в разі її допиту в судовому засіданні існує реальна загроза безпеці її здоров`ю та життю.

Вивчивши клопотання захисника та заслухавши думку інших учасників судового провадження, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 246 КПК України, негласні слідчі (розшукові) дії - це різновид слідчих (розшукових) дій, відомості про факт та методи проведення яких не підлягають розголошенню, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст. 256 КПК України, особи, які проводили негласні слідчі (розшукові) дії або були залучені до їх проведення, можуть бути допитані як свідки. Допит цих осіб може відбуватися із збереженням у таємниці відомостей про цих осіб та із застосуванням щодо них відповідних заходів безпеки, передбачених законом.

Враховуючи вищевказані норми процесуального права, суд не приймає до уваги заперечення прокурора, та вважає за можливе задовольнити клопотання захисника в частині виклику в судове засідання та допиту в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 - працівників поліції, які в рамках даного кримінального провадження проводили негласні слідчі (розшукові) дії, із збереженням у таємниці відомостей про ОСОБА_9 , яка була залучена до проведення негласних слідчих дій.

Параграф 3(d) ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачає право обвинуваченого «допитувати свідків обвинувачення, або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що і свідків обвинувачення».

Частина 2 статті 256 КПК України також допускає проведення допиту в якості свідка особи, яка була залучена на проведення негласної (розшукової) слідчої дії, із збереженням у таємниці відомостей про цих осіб та із застосуванням щодо них відповідних заходів безпеки, передбачених законом.

Разом з цим, відповідно до ст.2 ч.1 ст. 20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які приймають участь у кримінальному судочинстві» право на забезпечення безпеки в тому числі і свідки, у вигляді забезпечення конфіденційності відомостей про особу. Підставою для застосування заходів безпеки є наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу або майну.

Таким чином, застосування заходів безпеки, а отже і збереження у таємниці відомостей про особу, яка була залучена до негласної (розшукової) слідчої дії, має відбуватись не будь-якому випадку, а лише за наявності зазначених вище загроз. Наявність самої загрози для свідка в судовому засіданні має доводити прокурор, як і дійсність заходів безпеки щодо свідка. Про винятковість допиту особи із збереженням таємниці відомостей про неї, говорить і ч.9 ст.352 КПК України.

Згідно із п.2 ч.1 ст.271 КПК України контроль за вчиненням злочину може здійснюватися у випадках наявності достатніх підстав вважати, що готується вчинення або вчиняється тяжкий чи особливо тяжкий злочин, та проводиться в формі контрольованої та оперативної закупки.

Заслухавши категоричне заперечення прокурора у задоволенні клопотання захисника, щодо виклику в судове засідання та допиту в якості свідка ОСОБА_9 , яка була залучена до проведення негласних слідчих дій, суд відмовляє у задоволенні даного клопотання з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_9 є легендованою особою, яка була залучена до проведення негласної слідчої дії, як покупець наркотичних засобів у обвинувачуваного ОСОБА_6 , і тому відносно неї приймалось рішення про захист та забезпечення конфіденційності відомостей про цю особу.

Таким чином, судом не встановлено підстав відповідно до ст. 24 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», для скасування заходів безпеки щодо ОСОБА_9 , оскільки в суді відсутні умови для її допиту в якості свідка, які б унеможливлювали її ідентифікацію.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 252 КПК України, фіксація ходу і результатів негласних слідчих (розшукових) дій повинна відповідати загальним правилам фіксації кримінального провадження, передбаченим цим Кодексом. За результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії складається протокол, до якого в разі необхідності долучаються додатки. Відомості про осіб, які проводили негласні слідчі (розшукові) дії або були залучені до їх проведення, у разі здійснення щодо них заходів безпеки можуть зазначатися із забезпеченням конфіденційності даних про таких осіб у порядку, визначеному законодавством.

Проведення негласних слідчих (розшукових) дій може фіксуватися за допомогою технічних та інших засобів.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КПК України, відомості про факт та методи проведення негласних слідчих (розшукових) дій, осіб, які їх проводять, а також інформація, отримана в результаті їх проведення, не підлягають розголошенню особами, яким це стало відомо в результаті ознайомлення з матеріалами в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 266 КПК України, дослідження інформації, отриманої при застосуванні технічних засобів, у разі необхідності здійснюється за участю спеціаліста. Слідчий вивчає зміст отриманої інформації, про що складається протокол. При виявленні відомостей, що мають значення для досудового розслідування і судового розгляду, в протоколі відтворюється відповідна частина інформації, після чого прокурор вживає заходів для збереження отриманої інформації.

Носії інформації та технічні засоби, за допомогою яких отримано інформацію, можуть бути предметом дослідження відповідних спеціалістів або експертів у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи те, що фіксація ходу і результати проведення негласних слідчих дій були складені протоколи з відповідними додатками, які приєднанні до матеріалів кримінального провадження та досліджувалися в судовому засіданні за участю сторін, суд вважає клопотання захисника про дослідження технічних засобів, що застосовувалися під час проведення негласних слідчих дій безпідставним, оскільки відсутні правові підстави до залучення у дослідженні носіїв інформації та технічних засобів відповідних спеціалістів або експертів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.252, 254, 256, 266, 350, 352, 372 КПК України та Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», суд,-

У Х В А Л И В:
Клопотання захисника ОСОБА_4 задовольнити частково.

Клопотання захисника ОСОБА_4 в частині виклику в судове засідання та допиту в якості свідків ОСОБА_7 старшого слідчого Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області та ОСОБА_8 оперуповноваженого СКП Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, задовольнити.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 в частині виклику в судове засідання та допиту в якості свідка ОСОБА_9 , яка була залучена до проведення негласних слідчих дій та у досліджені технічних засобів, що застосовувалися під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій, відмовити.

Розгляд справи відкласти на 16 січня 2018 року на 15 год. 30 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Текст повної ухвали виготовлено та оголошено 04 січня 2018 року.

Головуючий: суддя ОСОБА_1