Справа № 405/4680/17

"06" вересня 2017 р. м. Кропивницький
прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під домашнім арештом підозрюваного ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру про те, що 08.07.2017, в період часу з 06:09 год. по 08:10 год, під час проведення санкціонованого на підставі ухвали суду обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено:
- предмет схожий на пістолет з маркуванням «CARRERA GTP 77» з маркуванням № НОМЕР_1 , який згідно висновку судово-балістичної експертизи № 230 від 31.07.2017, являється гладкоствольною короткоствольною вогнепальною зброєю, виготовлений шляхом переробки сигнального самозарядного пістолету «Carrera GTR 77» калібру 9mm P.A.K, серія та № НОМЕР_1 , турецького виробництва, шляхом видалення захисних елементів з каналу ствола та заглушення газовідвідного отвіру, в наслідок чого даний пістолет не має технічного забезпечення для стрільби виключно шумовими патронами калібру 9мм Р.А.К. Наданий пістолет придатний для стрільби наданими на дослідження патронами калібру 9 мм Р.А. групи 2.
- 6 предметів зовні схожі на патрони, які згідно висновку судово-балістичної експертизи № 230 від 31.07.2017, являються боєприпасами, пістолетними патронами «несмертельної дії» (травматичної), з гумовими кулями, калібру 9 мм Р.А., промислового виготовлення, які використовуються для стрільби з пістолетів калібру 9 мм, які призначені для відстрілу патронів, споряджених метальними снарядами «несмертельної дії», гумовими кулями, чи аналогічними за своїми властивостями снарядами.
- 5 предметів зовні схожі на патрони, які згідно висновку судово-балістичної експертизи № 230 від 31.07.2017, являються боєприпасами, пістолетними патронами калібру 9 мм Р.А., перероблені саморобним способом з патронів промислового виготовлення калібру 9 мм Р.А., споряджених метальними снарядами «несмертельної» (травматичної) дії, шляхом видалення частини матеріалу куль та поміщення в їх порожнини свинцевих картечин, та в наданому вигляді володіють ознаками боєприпасів.
Представленні 11 патронів калібру 9мм Р.А. придатні для стрільби.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є зберігання, придбання, вибухових речовин без передбаченого законом дозволу.
29.08.2017 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено прокурором Кіровоградської області до чотирьох місяців, тобто до 08.11.2017 року.
На виконання зазначеного обсягу роботи потрібен додатковий термін не менше двох місяців, в зв`язку з чим виникла необхідність в порушенні клопотання про продовження строку домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 .
Прокурор під час розгляду клопотання зазначив про необхідність продовження строку тримання особи під домашнім арештом, оскільки по оголошеній обґрунтованій підозрі, існують ризики, яких не можливо запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, до завершення досудового розслідування необхідно провести ряд слідчих (розшукових) дій
Захисник в судовому засіданні, погодився із продовження застосованого запобіжного заходу, про те заперечує обґрунтованість підозри та заявлені ризики, доказів на їх підтвердження не надано.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Так, згідно ч.6 ст.181 КПК України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу.
Частинною 3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовження строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині 3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч.5 ст.199 КПК України).
09.08.2017 року ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід домашній арешт строком до 08.09.2017 року.
29.08.2017 строк досудового розслідування прокурором Кіровоградської області продовжено до 4-х місяців, тобто до 08.11.2017 року.
Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри за ч.1 ст. 263 КК України, причетність ОСОБА_4 до неї, що підтверджується наданими матеріалами клопотання, які містять протокол обшуку, висновок експерта, протокол допиту підозрюваного (а.к.14-17,18-25,30-31).
У той же час, слідчим суддею відзначається, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
При цьому, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України.
До того ж, слідчим суддею встановлено існування наступних ризиків, передбачених:
- п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчать про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на потерпілих, свідків, які в судовому засіданні ще не допитувалися та інших підозрюваних;
- п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, про те, відповідно до ст. 89 КК України не має судимості.
Інші ризики матеріалами клопотання не доведені.
Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені п.п.1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під домашнім арештом наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення слідчих (розшукових) дій, а саме легалізувати матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій, які потрібно оглянути та долучити до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів, допитати велику кількість свідків та потерпілих, скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів розслідування., а тому необхідність в раніше обраному відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжному заході домашній арешт не відпала, та вказує про наявність достатніх підстав вважати, що за матеріалами означеного кримінального провадження по відношенню до ОСОБА_4 існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а інший, більш м`який запобіжний захід (особисте зобов`язання), на думку слідчого судді не забезпечать запобігання встановленим ризикам та виконанню підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Водночас, слідчий суддя оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає за реальну небезпеку можливість її ухилення від правосуддя у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт.
Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні підозрюваного під домашнім арештом, а тому вважаю за необхідне продовжити строк домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.11.2017 року.
Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання прокурора відділу прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під домашнім арештом підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.
Продовжити строк тримання під домашнім арештом підозрюваного ОСОБА_4 , 02.10.1983 року до 06.11.2017 року, із забороною останньому в період часу з 18.00 год. до 08.00 год. щоденно залишати житло: квартиру АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 06.11.2017 року наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та в подальшому до суду за першою вимогою;
- не відлучатися із м. Кропивницький, у якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії даної ухвали слідчого судді визначити до 06.11.2017 року.
Ухвалу передати до Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_14 Загреба