УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/13508/17

Провадження № 1-кс/638/2409/17
08.09.2017 року Дзержинський районний суд м. Харкова
у складі слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
за участю слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3
розглянувши клопотання слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004371 від 04.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004371 від 04.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України, а саме накласти арешт на паспорт громадянина Азербайджану серії НОМЕР_1 виданий 10.07.2013 року на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який було вилучено в ході проведення огляду місця події від 04.09.2017 року в приміщенні ГУДМС в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Римарська, 24.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що в провадженні слідчого відділу Шевченківського ВП ГУ НП України в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004371 від 04.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України. До Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області надійшов рапорт УБПЗБТЛ ГУНП в Харківській області про те, що громадянин Азербайджану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в приміщенні ГУДМС в Харківській області пред`явив свій паспорт серії НОМЕР_1 виданий 10.07.2013 року співробітнику ГУДМС в Харківській області для легального знаходження на території України, однак при проведенні огляду паспорта було виявлено штампи про перетинання державного кордону України не встановленого зразка.

04.09.2017 року приблизно з 12 год. 24 хв. слідчим Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 в приміщенні ГУ ДМС в Харківській області розташованого за адресою: Римарська, 24 м. Харків в присутності понятих було вилучено паспорт громадянина Азербайджану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданий 10.07.2013 року. В ході проведення досудового розслідування було опитано громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив про те, що він територію України перетинав і подавав документи до ГУДМС в Харківській області для отримання тимчасового проживання.
В зв`язку з вищевказаним, слідчим подано вищевказане клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучені документи, а саме: на паспорт громадянина Азербайджану серії НОМЕР_1 , виданий 10.07.2013 року на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому містяться дато-штампи в пункті пропуску №053 «Харків» від 15.05.2016 року «Виїзд», в пункті пропуску №047 «Харків-пасажирський 630901» від 19.07.2017 року «В`їзд», в пункті пропуску №047 «Харків-пасажирський 630901» від 26.07.2017 року «В`їзд», в пункті пропуску №053 «Харків» від 24.07.2017 року «Виїзд». Вказаний документ може не відповідати дійсності, бути предметом кримінального правопорушення, який в подальшому буде визнано речовим доказом, та у відношенні дато-штампів про перетинання державного кордону України на тимчасове проживання необхідно проведення судово-криміналістичної експертизи для встановленням факту підробки штампів про перетинання державного кордону України.
В судовому засіданні слідчий Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 підтримав клопотання про арешт майна, просив суд його задовольнити.
Суд, вислухавши думку слідчого, та вивчивши матеріали клопотання приходить до наступного висновку.
У розумінні положень статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.
Завданням арешту майна у розумінні частини 2 статті 170 КПК України є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до частини 6 статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Так, слідчим відділом Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2017 року за №0004371 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України.

Із протоколу огляду місця події від 04.09.2017 року, який проводився слідчим Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 вбачається, що під час огляду виявлено та вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт.

Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що незастосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до відчуження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення-злочину, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись 131, 132, 167, 168, 170, 172, 173 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004371 від 04.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 4 статті 358 Кримінального кодексу України, задовольнити.
Накласти арештна паспорт громадянина Азербайджану серії НОМЕР_1 , виданий 10.07.2013 року на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який було вилучено в ході проведення огляду місця події від 04.09.2017 року в приміщенні ГУДМС в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Римарська, 24.

Зберігання арештованого майна здійснювати згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов'язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року за №1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1