печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8698/18-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 лютого 2018 року Печерський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
перекладачів ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу ГУ СБ України у м. Києві та Київській області майора юстиції ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з раніше обраного: тримання під вартою із визначеним розміром застави 128 000 грн., на тримання під вартою без визначення розміру застави підозрюваному громадянину Узбекистану ОСОБА_7 угли, ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
В С Т А Н О В И В:
16.02.2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовується наступним.
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділом ГУ СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000082 від 10.03.2017, за підозрою громадянина РФ ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та громадянина Узбекистана ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, за підозрою громадянина Узбекистану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 258-3, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 14 та ч. 2 ст. 258 КК України.
Як зазначено слідчим у клопотанні, обставини у своїй сукупності дають підстави підозрювати громадянина Узбекистану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні ним сприяння діяльності міжнародної терористичної організації «Ісламська держава» (далі ІД), участі в міжнародній терористичній організації ІД, вчиненні пособництва у готуванні до вчинення терористичного акту, за попередньою змовою групою осіб, а також сприяння у незаконному переправленні громадянина АР Єгипет ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , через державний кордон України, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, та ч. 3 ст. 332 КК України.
30.11.2017 Печерським районним судом м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_12 ( ОСОБА_7 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та встановлено суму застави у розмірі 128 000 грн.
23.01.2017 строк досудового розслідування продовжено до 4-х місяців.
23.01.2018 Печерським районним судом м. Києва щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000082 ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ( ОСОБА_7 ) продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 22.03.2018.
Окрім того, в ході досудового розслідування встановлено, що громадянин Таджикистану ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , насправді є громадянином Узбекистану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
15.02.2018 громадянину Узбекистану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про нову підозру у вчиненні сприяння діяльності міжнародної терористичної організації «Ісламська держава» (далі ІД), участі в міжнародній терористичній організації ІД, вчиненні пособництва у готуванні до вчинення терористичного акту, за попередньою змовою групою осіб, а також сприяння у незаконному переправленні громадянина АР Єгипет ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 через державний кордон України, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, та ч. 3 ст. 332 КК України.
Слідчий у своєму клопотанні зазначив, що вказані обставини, а також те, що громадянин Узбекистану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за які передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк понад 10 років, вказують на наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та свідчать про те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, спотворити чи сховати будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив задовольнити.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого.
Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, підтримав позицію свого захисника.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(c) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Слідчим у клопотанні та доданих документів з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258-3, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 258, та ч. 3 ст. 332 КК України.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_7 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_7 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_7 до вчинення злочину, за викладених у клопотанні обставин.
Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/ або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення дія встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Вирішуючи клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує усі обставини та вимоги, що викладені у ст.ст. 178, 184 КПК України та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді прийти до висновку про те, що ризики стовно неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 , які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, у разі застосування стосовно нього менш сурового запобіжного заходу на даний час не зменшилися та продовжують існувати.
Окрім того, відповідно до ч. 5 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави не можуть бути застосовані до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст. 109-114-1, 258-258-5, 260, 261 КК України.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 180, 182, 183, 184, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.
Змінити запобіжний захід з раніше обраного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.01.2018 у справі №757/3506/17-к: тримання під вартою із визначеним розміром застави 128 000 грн., на тримання під вартою без визначення розміру застави підозрюваному громадянину Узбекистану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1