Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1791/17
Провадження № 1-кп/376/129/2017
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"28" серпня 2017 р.

Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Сквира кримінальне провадження № 0000263 по обвинуваченню :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Сквира, Київської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 з базовою загальною середньою освітою, не працюючого, одруженого, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Суд вважає доведеним, що 22 травня 2016 року, близько о півночі, у ОСОБА_4 виник умисел на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, а саме на незаконне заволодіння транспортним засобом. З метою виконання свого злочинного умислу, спрямованого на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, з корисливого мотиву, 23 травня 2017 року, близько 01 години ночі, ОСОБА_4 прослідував на прибудинкову територію багатоповерхового будинку АДРЕСА_2 , достовірно знаючи про те, що на вказаній території знаходиться автомобіль марки ВАЗ 21063, бежевого кольору, із закріпленим р.н.з. НОМЕР_1 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 , та фактичним володільцем якого є ОСОБА_7 , а також те, що в салоні вказаного автомобіля знаходяться документи на вказаний транспортний засіб та ключі від дверей салону автомобіля та замку запалювання двигуна внутрішнього запалення. Підійшовши до вказаного автомобіля, ОСОБА_4 , переконавшись що за його діями не спостерігають сторонні особи, шляхом вільного доступу, проник до салону вказаного автомобіля, після чого, за допомогою ключа від замку запалення, який знаходився в середині салону вказаного автомобіля, привів в дію двигун внутрішнього згорання та направився, керуючи вказаним автомобілем, в напрямку с. Кашперівка Тетіївського району Київської області, де в подальшому розпорядився як власним, обернувши тим самим викрадене на свою користь та спричинивши потерпілому ОСОБА_5 , згідно висновку судової автотоварознавчої експертизи від 27.09.2016 року, матеріальні збитки на загальну суму 29806,00 (двадцять дев`ять тисяч вісімсот шість) гривень, визначену на момент вчинення кримінального провадження.
Суд вважає вірною кваліфікацію дій обвинуваченого ОСОБА_4 , які виразились у незаконному заволодінні транспортним засобом, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України.

Обвинувачений в судовому засіданні повністю визнав вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України за обставин зазначених в обвинувальному акті.

В зв`язку з викладеним відповідно до ч.3 ст. 469 Кримінального процесуального кодексу України у даному кримінальному провадженні може бути укладена угода про примирення між обвинуваченим та потерпілим.
Під час досудового розслідування 25 липня 2017 року укладено угоду про примирення між потерпілим ОСОБА_5 та обвинуваченим ОСОБА_4 на підставі ст. 471 КПК України.

Судом перевірено, що за своїм змістом укладена потерпілим та обвинуваченим угода про примирення відповідає вимогам ст. 471 КПК України, а також відсутні підстави для відмови в її затвердженні, передбачені ч.7 ст.474 КПК України.
Відповідно до статей 471, 472 КПК України, сторони узгодили міру покарання не виходячи за межі загальних засад призначення покарання встановлених КК України.
Перед затвердженням угоди про примирення, суд згідно з вимогами ч.5,6 ст. 474 КПК України з`ясував, що обвинувачений розуміє права, надані йому законом, наслідки укладення та затвердження угоди, характер обвинувачення, вид покарання, порядок відшкодування завданої шкоди. Суд переконався, що укладення угоди про примирення сторонами є добровільним. Судом, також роз`яснено, що наслідком затвердження угоди про примирення для обвинуваченого є обмеження права на оскарження вироку та відмова від здійснення права на справедливий судовий розгляд, під час якого сторона обвинувачення зобов`язана довести кожну обставину щодо кримінального правопорушення, у вчиненні якого його обвинувачують, в тому числі права мовчати, мати захисника, допитати під час судового розгляду свідків обвинувачення, подати клопотання про виклик свідків і подати докази, що свідчать на його користь, а для потерпілого - обмеження права оскарження вироку та позбавлення права вимагати в подальшому притягнення особи до кримінальної відповідальності за відповідне кримінальне правопорушення і змінювати розмір вимог про відшкодування шкоди.
Перед затвердженням угоди про примирення, суд згідно з вимогами ч.5 ст. 474 КПК України з`ясував, що потерпілий цілком розуміє наслідки затвердження угоди, передбачені ст. 473 КПК України.
Судом роз`яснено, що відповідно до ч.3 ст. 394, ч.3 ст. 424 КПК України вирок суду першої інстанції на підставі угоди про примирення між потерпілим та обвинуваченим може бути оскаржений в апеляційному порядку, а після його перегляду в апеляційному порядку, в касаційному порядку: обвинуваченим, його захисником, законним представником виключно з підстав: призначення судом покарання, суворішого ніж узгоджене сторонами угоди; ухвалення вироку без його згоди на призначення покарання; невиконання судом вимог, встановлених частиною 5-7 статті 474 КПК України, в тому числі нероз`яснення йому наслідків укладення угоди; потерпілим, його представником, законним представником, виключно з підстав: призначення судом покарання, менш суворого, ніж узгоджене сторонами угоди; ухвалення вироку без його згоди на призначення покарання; нероз`яснення йому наслідків укладення угоди; невиконання судом вимог, встановлених частиною 6-7 статті 474 КПК України; прокурором виключно з підстав затвердження судом угоди у кримінальному провадженні, в якому згідно з частиною 3 ст.469 КПК України угода не може бути укладена.
Дослідженням даних про особу обвинуваченого встановлено, що він позитивно характеризуються за місцем проживання, раніше не судимий.
Обставин, що обтяжують покарання обвинуваченого не встановлено.
Обставинами, які пом`якшують покарання обвинуваченого, суд визнає щире каяття та добровільне відшкодування завданого збитку.
Сторони узгодили покарання обвинуваченому за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України, у виді трьох років обмеження волі із застосуванням ст.75 КК України та звільненням обвинуваченого від відбування покарання з випробуванням, встановивши іспитовий строк терміном два роки, з покладенням обов`язків, передбачених п.1,2 ч.1 ст.76 КК України.

Відповідно до п.1 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право затвердити угоду про примирення.
Після перевірки угоди на відповідність діючому законодавству та за відсутності зазначених у ст. 474 КПК України підстав для відмови у її затвердженні, суд вважає за необхідне угоду про примирення затвердити.
Процесуальні витрати по справі відсутні.
Обвинуваченому запобіжний захід не обирався
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314, 369-374, 469-475 КПК України, суд -
З А С У Д И В :
Затвердити угоду про примирення, укладену 25 липня 2017 року між потерпілим ОСОБА_5 та обвинуваченим ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 визнати винним у пред`явленому та визнаному обвинуваченні за ч.1 ст. 289 КК України та призначити йому узгоджену міру покарання у виді трьох років обмеження волі.

Згідно ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_4 від відбування призначеного покарання з випробуванням, встановивши іспитовий строк два роки.

Відповідно до п.1,2 ч.1ст. 76 КК України покласти на ОСОБА_4 обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.
На вирок суду може бути подана апеляція в апеляційний суд Київської області через Сквирський районний суд Київської області протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку на його апеляційне оскарження.

У разі невиконання угоди про примирення потерпілий протягом встановлених законом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення відповідного кримінального правопорушення має право звернутись до Сквирського районного суду Київської області, який затвердив угоду, з клопотання про скасування вироку.

Суддя ОСОБА_1