УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2017 року Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро за участю представника особи, що подала клопотання, клопотання TOB «Мульті-груп» про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
Представник ТОВ «Мульті-Груп» ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, в якому просить скасувати, накладені ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29.09.2017 року у справі №201/14388/17: - арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» (); - зупинення видаткових операцій по рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» (); - зобов`язання службових осіб АТ «Райффайзен банк Аваль», у м. Києві, МФО 380805, направляти виписки (довідки) із зазначенням на рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), що належить ТОВ «Мульті-груп» (), даних про зміну суми грошових коштів на вищезазначених рахунках із вказівкою суми залишку, дати і часу зміни до відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Воскресенська, 10.
В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 від 29.09.2017 року по справі №201/14388/17 в рамках кримінального провадження №0000230 від 06.03.2017 року за ознаками ч.5 ст.191, ч.2 ст.28, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» (), зупинено видаткові операції по вищевказаних рахунках за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати; зобов`язано службових осіб вказаної банківської установи направляти виписки (довідки) із зазначенням на рахунку№ НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» (), даних про зміну суми грошових коштів на вищезазначених рахунках із вказівкою суми залишку, дати і часу зміни до відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Воскресенська, 10. Клопотання прокурора про накладення арешту на майно було розглянуто без участі уповноважених представників TOB «Мульті-Груп» та з порушеннями вимог ст.170 КПК України щодо мети накладеного арешту. Заявник зазначає, що грошові кошти, що обліковуються на зазначеному вище банківському рахунку, не підпадають під ознаки речового доказу, оскільки є безготівковим засобом розрахунків та не мають ознак матеріального об`єкту. Крім того, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000230 від 06.03.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.28, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України, не може здійснюватися щодо юридичної особи ТОВ «Мульті-груп», отже, відсутні підстави для застосування до ТОВ «Мульті-Груп» заходів кримінально-правового характеру, в тому числі спеціальної конфіскації, а також стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, отже, юридична особа - ТОВ «Мульті-груп» не може бути відповідальною за шкоду, завдану іншими особами.
Представник заявника в судовому засіданні вимоги про скасування арешту підтримала та просила суд їх задовольнити, з підстав, викладених у клопотанні та доказів, наявних в матеріалах справи.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, що у відповідності до ч.2 ст.174 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання за його відсутністю.
Суд, вислухавши пояснення представника заявника, дослідивши доводи клопотання, дослідивши матеріали справи №201/14388/17 в рамках якої накладався арешт на майно ТОВ «Мульті-Груп», приходить до наступного.
Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_4 від 29.09.2017 року по справі №201/14388/17 в рамках кримінального провадження №0000230 від 06.03.2017 року за ознаками ч.5 ст.191, ч.2 ст.28, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» (); зупинено видаткові операції по вищевказаних рахунках за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати; зобов`язано службових осіб вказаної банківської установи направляти виписки (довідки) із зазначенням на рахунку№ НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» (), даних про зміну суми грошових коштів на вищезазначених рахунках із вказівкою суми залишку, дати і часу зміни до відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Воскресенська, 10.
Із матеріалів справи №201/14388/17 встановлено, що при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно прокурором було надано витяги з кримінального провадження №0000230 від 06.03.2017 року за ознаками ч.5 ст.191, ч.2 ст.28, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України (аркуші справи 5,6,7,8). Інших витягів матеріали даної справи не містять.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Даний принцип законності, також знайшов своє відображення у ст.9 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурора, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимого Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Крім того, ст.16 КПК України закріплені загальні принципи щодо недоторканості права власності, за вимогами яких, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Положеннями ч.1 ст.170 КПК України прямо передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Крім того, ч.2 вищевказаної статті КПК України, визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При цьому, у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст.170 КПК України, арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу, в той час, як у випадках, передбачених п.п. 2-4 цієї частини статті, арешт можливо накласти виключно на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо існують відповідні підстави для застосування спеціальної конфіскації, конфіскації майна, а також наявності цивільного позову для відшкодування завданої шкоди.
Згідно із ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст.214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст.170 КПК України.
Згідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому ст.ст.147, 158, 174 КПК.
Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках, зокрема, надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст.171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.
Вирішуючи вимоги заявника суд приходить до висновку про те, що у досліджених матеріалах відсутні дані, які б свідчили про те, що заявник юридична особа ТОВ «Мульті-Груп» входить до переліку осіб, визначеного ч.1 ст.170 КПК України, на майно яких під час досудового розслідування може бути накладено арешт.
Також, судом встановлено, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні триває з 06.03.2017 року, тобто більше дев`яти місяців, за час проведення якого та з моменту застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна юридична особа ТОВ «Мульті-Груп» не набула статусу юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру.
Крім того, грошові кошти, на які накладено арешт, не відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки вони є безготівковим засобом розрахунків та не мають ознак матеріального об`єкту.
Судом також враховано й і те, що при розгляді клопотання представник прокуратури Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, не довів необхідності та наявності потреби у подальшому арешті майна.
Встановлено, що відповідно до витягів з ЄРДР по кримінальному провадженню №0000230, у відношенні посадових осіб ТОВ «Мульті-Груп» не здійснюється досудове розслідування. Надані прокурором витяги з ЄРДР в якості додатків до клопотання про арешт майна не містили жодних даних про те, що в даному кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування відносно посадових осіб ТОВ «Мульті-Груп», або дана юридична особа несе відповідальність за шкоду спричинену діяннями, які розслідуються в даному кримінальному провадженні, Вищевказані витягі взагалі не містять жодної згадки про ТОВ «Мульті-Груп», і, відповідно про те, що досудове розслідування проводиться щодо цієї юридичної особи, що свідчить про те, що арешт було накладено необґрунтовано. Вказані обставини були доведені представником особи, яка подала клопотання, що свідчить про обгрунтованність клопотання і необхідність скасування арешту майна.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
При цьому у рішеннях у справах «Фокм, Кемпбел і Гарлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» судом указано про те, що доцільність та вмотивованість застосування заходів забезпечення кримінального провадження передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин; такі факти не можуть спиратися на голе припущення, і повинні бути чимось більшим, ніж нечітка здогадка або непідтверджена підозра.
До того ж, суд вважає за необхідне послатися на приписи п.18 ч.1 ст.3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Таким чином, суд приходить до висновку про те, що подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав буде порушенням прав заявника на вільне володіння належним йому майном, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини.
З урахуванням вищезазначеного, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для подальшого арешту майна заявника, суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 170 - 174, 376 КПК України, слідчий суддя,
ухвалив:
Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 29.09.2017 року у справі №201/14388/17, провадження 1-кс/201/9173/2017 на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» ();

Поновити видаткові операції по рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), відкритому в АТ «Райффайзен банк Аваль» у м. Києві, МФО 380805, що належить ТОВ «Мульті-груп» ();

Скасувати накладене ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29.09.2017 року у справі №201/14388/17, провадження 1-кс/201/9173/2017 зобов`язання службових осіб АТ «Райффайзен банк Аваль», у м.Києві, МФО 380805, направляти виписки (довідки) із зазначенням на рахунку № НОМЕР_1 (код валюти 980), що належить ТОВ «Мульті-груп» (), даних про зміну суми грошових коштів на вищезазначених рахунках із вказівкою суми залишку, дати і часу зміни до відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Дніпропетровської області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Воскресенська, 10.».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

слідчий суддя: ОСОБА_1