н/п 1-кс/640/8263/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" листопада 2017 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
заявника - адвоката ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
встановив:
До Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання, в якому заявник просить прийняти дане клопотання до розгляду; скасувати арешт, який було накладено на нежитлові приміщення першого поверху №89-96 в літері «А-6» загальною площею 68,7 м.кв., за адресою: м. Харків, Павлівський майдан, буд. 8, та нежитлові приміщення першого поверху №№ 13, 13-а, 13-б, 13-в, 13т 13-д, 13-е, 13-ж, 13-з, 13-і, 13-к, 13-л, 13-м, 14, антресолі 13-н, 13-о, 13-п, 13-р, 13-е, 13-т 13-у, загальною площею 249,2 м.кв., за адресою: м. Харків, Павлівський майдан, буд. 10, шляхом заборони будь-яким способом укладати угоди, проводити реєстрацію або перереєстрацію права власності, здійснювати відчуження, на вказане нерухоме майно.
На обґрунтування клопотання заявник зазначає, зокрема, що 10.02.2017 ТОВ «Аверс Плюс2» на адресу СУ ГУНП України в Харківській області подано клопотання про накладення арешту, на вказані нежитлові приміщення, в якому зазначалося, що ТОВ «Аверс Плюс2» було набуто права за кредитним договором та, що ТОВ «Аверс Плюс2» стало кредитором та іпотекодержателем, однак зняття застереження та продаж іпотечного майна по суті призвело до порушення гарантованих договором прав іпотекодержателя. Дії осіб, які вчинили вказане кримінальне правопорушення, мали на меті не лише зняття застережень з майна, тобто створення таких умов, за яких можливо проводити процесуальні дії щодо зміни власника без зміни фактичного його власника в особі конкретної фізичної особи. Зазначає, що з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ТОВ «Марічка», ПП «Ірина» та ТОВ «Добромед» входять до групи компаній «Еввіва» та підконтрольні громадянину Правдіну. Вказує, що після набуття прав іпотекодержателя, ТОВ «Аверс Плюс2», через невиконання ТОВ «Марічка» своїх боргових зобов`язань, намагалося звернути стягнення на це майно та дізналося, що вказані нежитлові приміщення були незаконно відчуженні ТОВ «Марічка» без отримання згоди іпотекодержателя, та підроблення документів, які дозволили зняти обтяження з вказаного майна. Дане клопотання слідчого задоволено ухвалою Київського районного суду в справі від 15.02.2017. На даний момент, обставини в зв`язку з якими було накладений вказаний арешт, зникли. Крім того, 16.01.2017 постановою Харківського окружного адміністративного суду та постановою Харківського апеляційного адміністративного суду було задоволено позовні вимоги ТОВ «Добромед» щодо визнання противоправними дії Міністерства Юстиції України, в частині винесення наказу про видалення реєстраційних записів з реєстру. Фактично вказаним судовим рішення було відновлено записи в Реєстрі нерухомого майна щодо ТОВ «Добромед» і видалено записи відносно ТОВ «Аверс Плюс2», як власника майна, що є предметом кримінального правопорушення. В рамках судових справ, які розглядались в господарському судочинстві було не лише визнано недійсними договори купівлі-продажу приміщень, які в свою чергу надавали право ТОВ «Добромед» звернутися за оскарженням рішення Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації та наказу Міністерства юстиції України, але й відмовлено у визнанні права власності ТОВ «Добромет» та ТОВ «Марічка» на нежитлові приміщення, що є предметом кримінального правопорушення. Наслідком розгляду позовних заяв стало встановлення ряду юридичних фактів, які свідчать проте, що ТОВ «Аверс Плюс2» на законних підставах набуло право власності на заставне майно і відповідно є належним та добросовісним його власником. Зазначене породжує у нього відповідні права та обов`язки щодо майна, однак надані права на сьогоднішній день порушуються, а їх відновлення на пряму залежить від наявності арешту на майно. Зазначає, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт відпала потреба, адже права ТОВ «Аверс Плюс2», які були порушені вчиненням кримінального правопорушення були відновлені та захищені в рамках господарського судочинства, шляхом прийняття рішень, які встановлюють недійсність договорів купівлі-продажу, за допомогою яких вказані нежитлові приміщення намагалися незаконно позбавити права власності ТОВ «Аверс Плюс2», та безпосередньо визнання права власності на вказані нежитлові приміщення.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Стороною обвинувачення доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу є потреба, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт вказаного нерухомого майна.
Скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт нерухомого майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження. Вищевказаний захід забезпечення має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом, доказом злочину, набуте злочинним шляхом.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Крім того, посилання заявника щодо наявності судових рішень, прийнятих в порядку господарського судочинства, за вказаних вище обставин не можуть бути підставою для скасування вжитого в межах кримінального провадження заходу забезпечення у вигляді арешту цих нежитлових приміщень.
За вказаних обставин, доказів того, що в подальшому застосуванні арешту майна, вжитого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.02.2017, відпала потреба, при розгляді даного клопотання слідчому судді не надано, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для його скасування.
Враховуючи викладене, на теперішній час клопотання адвоката ОСОБА_3 є передчасним та задоволенню не підлягає.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 107, 174, 309, 372 КПК України,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1