УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/4023/18
12 квітня 2018 року м.Черкаси
Слідчий суддя Соснівського районного суду м.Черкаси м.Черкаси ОСОБА_1 , розглянувши у скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність начальника Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про зміну прізвища,
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді зі скаргою в порядку ст.303 КПК України, посилаючись на те, що 04.02.2010р. після одруження з ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_4 . Після розірвання шлюбу прізвище заявниці було змінене на ОСОБА_5 , одна диплом заявниці оформлений на прізвище ОСОБА_4 , тому звернулась до органів ДРАЦС, проте начальник Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області заперечує проти зміни прізвища в зв`язку з судимістю. Просить поновити строк розгляду та зобов`язати сектор Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області внести відомості про зміну прізвища ОСОБА_5 на ОСОБА_4 .
Дослідивши скаргу, вважаю за необхідне відмовити у відкритті провадження у скарзі, виходячи з такого.
Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України, зокрема Главою 26, передбачений порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.
Згідно з п.5 ч.1 ст.3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:
1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;
2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;
3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;
4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;
5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;
6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;
7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;
8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;
9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;
10) повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Отже, об`єктом оскарження на підставі глави 26 КПК України може бути тільки рішення, дії, бездіяльність слідчого, прокурора при здійсненні своїх повноважень під час досудового розслідування та передбачений ст.303 КПК України перелік рішень, дії чи бездіяльності слідчого чи прокурора, які підлягають оскарженню під час судвоого рослідування є вичерпним.
Разом з тим, подана скарга стосується оскарження бездіяльності начальника Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про зміну прізвища, тобто при здійсненні своїх повноважень, не пов`язаних із здійсненням процесуальних дій під час досудового розслідування у кримінальному провадження, отже предмет скарги виходить за межі переліку рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування, визначеного ст. 303 КПК України.
Відповідно до ч.4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 р. Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 р. № 3477-IV, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до прецедентної практики Суду термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, «що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом» (див. рішення у справі «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria), заява № 7360/76, доповідь Комісії від 12 жовтня 1978 року).Суд повторює, що, як було раніше визначено, фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Занд проти Австрії», що згадувалось раніше, Комісія висловила думку, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…)

Зазначена правова позиція дає можливість виділити дві умови відповідності критерію «суд, встановлений законом»: організаційну (організація судової системи повинна регулюватися законами у їх буквальному значенні) та юрисдикційну (суд повинен діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

Враховуючи наведене, вважаю за необхідне відмовити у відкритті провадження за скаргою відповідно до ч.4 ст. 304 КПК України, оскільки слідчий суддя не є повноважним за законом для розгляду скарги на бездіяльність посадової особи органу влади, не пов`язаної із здійсненням здійсненням процесуальних дій під час досудового розслідування.
На підставі викладеного і керуючись ст. 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність начальника Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про зміну прізвища - відмовити.
Одночасно роз`яснюється, що рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади чи їх посадових осіб, не пов`язані із здійсненням процесуальних дій під час досудового розслідування, заявник вправі оскаржити в порядку адміністративного судочинства до місцевого окружного адміністративного суду за визначеною Кодексом адміністративного судочинства України підсудністю.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1