н/п 1-кс/640/7121/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 28.08.2017 в період часу з 00:10 по 08:00, невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , таємно, шляхом віджиму вікна, проникла до приміщення та здійснила крадіжку майна, чим спричинила матеріальну шкоду ОСОБА_5 в сумі 21 700 грн.
Встановлено, що до вчинення вказаного правопорушення може бути причетний гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В ході проведення огляду 31.08.2017 року за адресою м. Харків, вул. Алчевських 49, було виявлено та вилучено фрагмент електродроту білого кольору, довжиною приблизно 1 метр з маркуванням «ШВВП 3х2.5 Каблекс Україна м. Одеса», а також мобільний телефон ТМ «Nokia» моделі 520 ІМЕІ: НОМЕР_1 .
Крім того, на думку слідчого, є достатні підстави вважати, що вилучений мобільний телефон ТМ «Nokia» моделі 520 ІМЕІ: НОМЕР_1 використовувався як засоби вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди.
З метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучений мобільний телефон зберіг сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, орган досудового розслідування просить накласти арешт на вказане майно, яке було тимчасово вилучене 31.08.2017 в ході огляду місця події.
При розгляді клопотання у судовому засіданні слідчий його підтримав.
ОСОБА_6 , власник майна, надав суду заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт вилученого майна без його участі, не заперечуючи проти його задоволення.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 31.08.2017 р. у період часу з 19-10 год. до 19-25 год. огляду за адресою м. Харків, вул. Алчевських 49, на зазначеному в клопотанні майні у вигляді мобільного телефону ТМ «Nokia» моделі 520 ІМЕІ: НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_6 , що може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та який може бути речовим доказом, - на це майно слід накласти арешт.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, вилучене 31.08.2017 р. в ході огляду місця події за адресою м. Харків, вул. Алчевських, 49, а саме: мобільний телефон ТМ «Nokia» моделі 520 ІМЕІ: НОМЕР_1 .
Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1