Провадження № 1-кс/161/7260/17
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення арешту на майно
12 жовтня 2017 року м. Луцьк

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ прокуратури Волинської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

старшого слідчого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:
10 жовтня 2017 року старший слідчий СВ прокуратури Волинської області ОСОБА_3 , за погодженням із заступником начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Луцького міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 , а саме, на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною її відчуження.

Своє клопотання мотивує тим, що проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 11 травня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України та з метою відшкодування матеріальної шкоди (цивільний позов), завданої внаслідок кримінального правопорушення та позбавлення підозрюваного ОСОБА_5 можливості відчужити вказане майно, тому старший слідчий звернувся з відповідним клопотанням до слідчого судді.

Згідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Таким чином, розгляд клопотання проводиться без виклику власника майна, оскільки стороною кримінального провадження доведено, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, оскільки наявні достатні підстави вважати, що існує реальна загроза незаконного відчуження майна на користь третіх осіб.

Заслухавши думку старшого слідчого та прокурора, які клопотання підтримали та просили його задовольнити, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, суд приходить до висновку, що клопотання підставне та підлягає до задоволення.

Так, згідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, з метою забезпечення відшкодування шкоди (цивільний позов), завданої внаслідок кримінального правопорушення та позбавлення підозрюваного можливості ОСОБА_5 відчужити вказане майно, тому клопотання старшого слідчого про накладення арешту на майно слід задовольнити та накласти арешт на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого СВ прокуратури Волинської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 від 11 травня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме, на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 із забороною її відчуження.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Волинської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:/підпис/

Згідно з оригіналом:

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1