Справа № 761/6096/17
Провадження № 1-кс/761/3866/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва
в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в м.Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , азербайджанця, громадянина України, офіційно непрацюючого, не одруженого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 березня 2016 року за №0002995 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,
В С Т А Н О В И В :
Слідчий за погодженням з прокурором вніс до Шевченківського районного суду м. Києва вищевказане клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0002995 від 19.03.2016, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, у якому повідомлено про підозру ОСОБА_5 .
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 завершується 28 лютого 2017 року, проте, існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування. Так, слідчий зазначив, що завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 до 28 лютого 2017 року не представляється можливим, оскільки, необхідно провести ряд слідчих та розшукових дій, направлених на повне, об`єктивне, всебічне та неупереджене розслідування зазначеного кримінального провадження.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюєтьс у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк 10 років та підвищені суспільну небезпеку вичненого останнім кримінального правопорушення, є є обгрунтовані підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду або вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на сідків, тому слідчий просив клопотання задовольнити. При цьому, у клопотанні просив суд призначити заставу, що перевищює встановлений ч. 5 ст. 182 КПК України максимальний її розмір.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, вважає, що існують всі підстави, передбачені КПК України для його задоволення.

В свою чергу підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання, при цьому захисник просив змінити запобіжний захід на більш м`який, звертав увагу суду на те, що підозрюваним став на шлях виправлення та особисто подав заява про прийняття на лікування від наркотичної залежності до ТОВ «Клініка ім. Гальченко В.В.».

Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, допитавши підозрюваного, вислухавши думку захисника та прокурора, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0002995 від 19.03.2016, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
29 грудня 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушенння у данному провадженні, а саме в тому, що він своїми умисними діями, які виразились у повторному незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту та незаконному збуті наркотичних засобів за попередньою змовою группою осіб, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що 29.12.2016 у кримінальному провадженні №0002995 від 19.03.2016 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30.12.2016 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому злочину, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності, а саме: протоколом огляду ОСОБА_7 та вручення грошових коштів для проведення контролю за вчиненням злочину (оперативна закупка) від 01.12.2016; протоколом огляду місця події від 01.12.2016, згідно якого у ОСОБА_7 вилучено порошкоподібну речовину сірого кольору, яка знаходиться в одному поліетиленовому пакеті з пазовим замком; висновком судово-хімічної експертизи №4381х від 06.12.2016 відповідно до якого «надана на дослідження порошкоподібну речовину світло-бежевого кольору масою 9,460 г, яка містить особливо небезпечний наркотичний засіб героїн (діацетилморфін) масою 3,784 г.»; речовим доказом: порошкоподібною речовиною світлого кольору масою 9,460 г, яка містить особливо небезпечний наркотичний засіб героїн (діацетилморфін) масою 3,784 г; протоколом огляду ОСОБА_8 та вручення грошових коштів для проведення контролю за вчиненням злочину (оперативна закупка) від 15.12.2016; протоколом огляду ОСОБА_9 та вручення грошових коштів для проведення контролю за вчиненням злочину (оперативна закупка) від 15.12.2016; протоколом огляду місця події від 15.12.2016, згідно якого у ОСОБА_8 вилучено порошкоподібну речовину сірого кольору, яка знаходиться в одному поліетиленовому пакеті з пазовим замком; висновком судово-хімічної експертизи №4661х від 27.12.2016 відповідно до якого «надана на дослідження порошкоподібна речовина білого кольору масою 2,60 г містить наркотичний засіб кокаїн масою 2,29 г.»; висновком судово-хімічної експертизи №4662х від 27.12.2016 відповідно до якого «надана на дослідження збита у грудки порошкоподібна речовина бежевого кольору масою 9,76 г містить наркотичний засіб метадон массою 0,20 г та сильнодіючий лікарський засіб дифенгідрамін (димедрол) масою 0,49 г.»; речовим доказом: порошкоподібною речовиною білого кольору масою 2,60 г містить наркотичний засіб кокаїн массою 2,29 г та збитою у грудки порошкоподібною речовиною бежевого кольору масою 9,76 г, яка містить наркотичний засіб метадон массою 0,20 г та сильнодіючий лікарський засіб дифенгідрамін (димедрол) масою 0,49 г.; протоколом огляду місця події від 28.12.2016, згідно якого у ОСОБА_8 вилучено: порошкоподібну речовину сірого кольору, яка знаходиться в двох поліетиленових пакетах з пазовими замками; порошкоподібну речовину білого кольору, яка знаходиться в одному поліетиленовому пакеті з пазовим замком; протоколом обшуку від 28.12.2016 року, відповідно до якого проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме в приміщені кв. АДРЕСА_3 .
Правила розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначені ст.ст. 183, 193, 194 КПК України.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Виходячи з наданих суду матеріалів, слідчий суддя прийшов до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Також слідчий суддя вважає, доведеним наявність визначеного ст. 177 КПК України ризику, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Вказані ризики були заявлені при обранні запобіжного заходу та при продовженні строку тримання під вартою підозрюваного на даний час не зменшились.

Крім того, у зв`язку з необхідністю проведення в рамках кримінального провадження слідчих процесуальних дій першим заступником прокурора міста Києва постановою від 20 лютого 2017 року продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до чотирьох місяців, а саме до 28.04.2017 року.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні підстави, передбачені ст.199 КПК України, для продовження строку тримання підозрюваного під вартою. При цьому, слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, буде недостатнім для попередження вищезазначеного ризику.

Таким чином, зважаючи на вказані обставини, а також те, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 28 лютого 2017 року, а для повного завершення досудового розслідування потрібен певний час, наявна необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного, враховуючи його особу, вік, стан здоров`я, сімейний і матеріальний стан, місце проживання, відсутність постійного джерела доходів та соціальні зв`язки, тяжкість та суспільна небезпечність злочину, в якому він підозрюється, а також те, що підстав для зміни запобіжного заходу на інший більш м`який запобіжний захід, не встановлено, слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваному ОСОБА_5 необхідно продовжити строк тримання його під вартою в межах строків досудового розслідування, а саме до 21 квітня 2017 року включно.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі «Гарькавий проти України» зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У відповідності до ст. 5 п. «С» Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину.
Практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а відтак не приймає доводи захисника та обвинуваченого щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який, не пов`язаний з тримання під вартою, оскільки як особа підозрюваного, так и вчинення ним злочину підтверджується поданими письмовими документами.
При цьому за ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, за виключенням випадків, передбачених ч.4 цієї статті Кодексу. Підстав не визначати підозрюваному розмір застави слідчий суддя не вбачає.

За п. 3 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_5 , суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно Закону України «Про державний бюджет України на 2017рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600,00грн.

Отже, розмір застави становить 160 000,00 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч.5 ст.182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182, 183 КПК України. При цьому, слідчий суддя не знаходить за можливе визначити розмір застави, що перевищює максимальний розмір, зважаючи на особу підозрюваного та кваліфікацію вчинених ним правопорушень.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196-199, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою по 21 квітня 2017 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 160 000 (сто шістдесят тисяч) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва для внесення застави (, банк-одержувач УДКС України у Шевченківському районі м. Києва, МФО 820019, рахунок № 4146, отримувач Шевченківський районний суд м. Києва, призначення застава для Шевченківського районного суду м. Києва).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик, а також покласти на нього наступні обов`язки:

не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

утриматися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

докласти зусиль до пошуку роботи;

-здати паспорт для виїзду за кордон України слідчому.

Визначені обов`язки покладаються на ОСОБА_5 строком на два місяці, а у разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: