Справа № 755/3594/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" травня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2
судді ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
адвоката ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
перекладача ОСОБА_8 ,
в с т а н о в и л а :
У провадження судів обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у даному кримінальному провадженні надійшов з Київської місцевої прокуратури №4. Ухвалою суду від 16.02.2017 року у провадженні було призначено підготовче судове засідання на розгляд у якому винесено питання регламентовані ст.ст. 314-316 КПК України.
Прокурор вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає, просить призначити справу до судового розгляду. Також просив продовжити дію запобіжного заходу, щодо обвинуваченого у виді тримання під вартою.
Адвокатом ОСОБА_6 було заявлено клопотання про повернення обвинувального акту та реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні прокурору для усунення порушень КПК України, безпосередньо ст. 291 КПК України оскільки останній не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, та в частині не надання обвинуваченому права користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє. Крім того, відповідно до ст..293 КПК України захисником не було отримано копії обвинувального акту та копії реєстру матеріалів досудового розслідування.
Обвинувачений наполягав на задоволенні клопотання захисника, пояснив суду, що дійсно, при проведенні слідства були порушенні його права - знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його підозрюють, які процесуальні рішення з даного приводу наявні.
Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, пориходить до наступного.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування прокурору, якщо вони не відповідають вимогам КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Так, в обвинувального акту наявні відомості про те, що ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за національністю грузин, є уродженцем м. Батумі Грузія, громадянин Грузії, з базовою середньою освітою.
В свою чергу, в підготовчому судовому засіданні судом, достовірно встановлено, що рідною мовою обвинуваченого є грузинська, якою він досконально володіє, української та російської мови останній не розуміє.
Крім того, з`ясовано, що по справі залучено перекладача ОСОБА_8 та захисника ОСОБА_10 .
З розписки про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що 13 лютого 2017 року підозрюваним ОСОБА_9 отримано: обвинувальний акт, копію реєстру матеріалів досудового розслідування, при цьому у розписці не зазначено що дана процесуальна дія проведена в присутності перекладача та зміст розписки перекладено обвинуваченому.
Однак, стаття 29 КПК України регламентує, що особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення… прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги .. рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.
З норм ст. 42 КПК України випливає, що одними з основоположних прав підозрюваного (обвинуваченого) є в тому числі право: знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його підозрюють, обвинувачують; бути чітко і своєчасно повідомленим про свої права, передбачені цим Кодексом, а також отримати їх роз`яснення; давати пояснення, показання з приводу підозри, обвинувачення чи в будь-який момент відмовитися їх давати; ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу; одержувати копії процесуальних документів та письмові повідомлення; оскаржувати рішення, дії та бездіяльність слідчого, прокурора, слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом; користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави.
З положень п. 1 ч. 1 ст. 41 КПК України вбачається, що слідчий, прокурор, … зобов`язані забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні у випадках, якщо відповідно до вимог статті 52 цього Кодексу участь захисника є обов`язковою…
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 54 КПК України обов`язковою є участь захисника у кримінальному провадженні щодо осіб, які не володіють мовою, якою ведеться кримінальне провадження, - з моменту встановлення цього факту.
Положення ст. 293 КПК України передбачають, що одночасно з переданням обвинувального акта … до суду прокурор зобов`язаний під розписку надати їх копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику …
Так, прокурором було повідомлено, що повідомлення про підозру, обвинувальний акт, копію реєстру матеріалів досудового розслідування було надано обвинуваченому в перекладі на грузинську мову. Однак, всі інші процесуальні документи перекладені не були. Дані факти були підтверджені обвинуваченим та його захисником, які повідомили, що клопотання про переклад протоколів допиту свідків, проведених експертиз та іншого розглянуті не були, перекладені матеріали обвинуваченому не надані.
Крім того, з розписки про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що захисник обвинуваченого ОСОБА_10 не було отримано в порушення вимог ст..293 КПК України обвинувальний акт, копію реєстру матеріалів досудового розслідування.
До того ж, аналізуючи доводи сторони захисту про невідповідність обвинувального акту п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України щодо формулювання обвинувачення, суд вважає за необхідне зазначити про таке.
Європейський суд з прав людини у справі "Абрамян проти Росії" від 09 жовтня 2008 року зазначив, що у тексті підпункту "а" п. 3 ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню "обвинувачення" особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (рішення від 19.12.1989 у справі "Камасінскі проти Австрії" № 9783/82, п. 79). Крім того, Суд констатував, що положення підпункту "а" п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду ( рішення від 25.03.1999 у справі "Пелісьє та Сассі проти Франції", п.52).
Статтею 91 КПК України регламентовано, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню зокрема подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).
Однак, у даному випадку, обвинувальний акт містить низку сумнівів, припущень та неузгодженостей при викладені цих самих ключових деталей вчинення злочинів.
За таких умов, враховуючи низку суперечностей в частині даних, які сторона обвинувачення найменувала, як начебто сформульоване обвинувачення, на думку суду, цей обвинувальний акт, у даному конкретному випадку, не відповідає п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України в світлі позиціє ЄСПЛ з цього питання, зокрема у справі "Камасінскі проти Австрії" № 9783/82, п. 79, оскільки містить в собі суперечливі дані про так звані деталі вчинення злочину та прямо порушує п. 3 ст. 6 Конвенції, що є неприпустимим.
Оцінюючи доводи сторони обвинувачення про відповідність обвинувального акту вимогам КПК України, суд вважає останні такими, що ґрунтується на припущеннях та сумнівах, враховуючи зокрема дані, які викладені, як начебто «формулювання обвинувачення» та повідомлення про підозру, однак наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСПЛ від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
У підготовчому судовому засіданні при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу захисником та обвинуваченим не було надано суду належного обґрунтування про зменшення ризиків та зміни обстановки, які були встановлені судом при обранні запобіжного заходу.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-2, 7-29, 128, 314-318, 369-372, 376 КПК України, колегія суддів, -
Продовжити застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Київському СІЗО Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області в межах 60 днів, тобто по 10 липня 2017 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.
Головуючий суддя:

Суддя

Суддя