АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні 19 грудня 2016 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2016 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, громадянин України, українець, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

за участю: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою суду задоволено клопотання старшого слідчого слідчого відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 , та застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи питання про вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя врахував обґрунтованість підозри пред`явленої ОСОБА_6 , тяжкість покарання, що загрожує останньому, особу підозрюваного, який раніше не судимий, не працює, не одружений, його майновий стан та стан здоров`я, що має на утриманні батька похилого віку, та прийшов до висновку що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного щодо виконання ним процесуальних обов`язків.

Не погоджуючись з ухвалою судді, захисник в інтересах підозрюваного подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2016 року та постановити нову ухвалу, якою обрати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді застави.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник зазначає, що підозрюваний ОСОБА_6 не мав та не має на меті вчиняти дії, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню в інший спосіб, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Також на думку апелянта пред`явлена підозра його підзахисному не відповідає дійсності.
Крім того, звертає увагу сторона захисту і на те, що ОСОБА_6 має постійне місце реєстрації та проживання, дохід, позитивні характеристики, доглядає за батьком похилого віку, з яким мешкає за вказаною адресою, міцність соціальних зв`язків, оскільки тривалий час займався спортом хокеєм, приймав участь під час офіційних матчів в турнірах ПХЛ, захищав гідність нашої Держави в складі збірної України на молодіжному чемпіонаті миру в Донецьку в 2012 році.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, доводи прокурора щодо можливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, слідчим відділом Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості якого 30 жовтня 2016 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0012938, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

30 жовтня 2016 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю (хуліганство) вчинене групою осіб, із застосуванням предмета заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

31 жовтня 2016 року старший слідчий слідчого відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 , звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2016 року вищевказане клопотання органу досудового розслідування задоволено.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому був допитаний підозрюваний ОСОБА_6 , вислухана думка прокурора, захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання обрання запобіжного заходу.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування запобіжного заходу, вимогам передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, судом також враховано вагомість наявних доказів, які свідчать про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, характеризуючі дані про особу підозрюваного, в їх сукупності.

Отже, перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, слідчий виклав з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують. Також слідчий суддя визнав доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які зазначені у клопотанні слідчого.

Разом з тим, як вважає колегія суддів, застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального законодавства України, а саме припустився порушень вимог ст. ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, які істотно вплинули на правильність прийнятого рішення.

За таких обставин, застосовуючи до підозрюваного найбільш суворий запобіжний захід, слідчим суддею не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що причетність ОСОБА_6 до вчинення злочину, передбаченого ст. 296 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього одного з запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведені дані про особу підозрюваного, а також те, що 13 грудня 2016 року старшим слідчим СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві підозрюваному ОСОБА_6 змінено раніше повідомлену підозру і на даний час він обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, яке відноситься до злочинів середньої тяжкості, а в матеріалах справи відсутні дані, які свідчать про те, що перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_6 ухилявся від органу досудового розслідування та суду, вчиняв інші кримінальні правопорушення, незаконно впливав на потерпілих, свідків в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає за можливе в даному конкретному випадку, застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

З урахуванням викладеного, ухвала слідчого судді від 31 жовтня 2016 року, якою задоволено клопотання слідчого та обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як така, що постановлена з порушенням вимог кримінального процесуального закону України, підлягає скасуванню, з постановленням нової ухвали про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, заборонивши останньому залишати місце свого проживання з 22:00 години до 07:00 години наступної доби за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 183, 194, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2016 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого слідчого відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 , та застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого слідчого відділу Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 про застосування щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звільнити з-під варти в залі суду.

Зобов`язати підозрюваного з`являтися за кожною вимогою суду чи органу державної влади протягом дії запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному, що, відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органів Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , наступні обов`язки:
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_6 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого групи в даному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення згаданих обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України визначити в межах строку досудового розслідування, строком до 27 грудня 2016 року, включно.

Після оголошення ухвали підозрюваному ОСОБА_6 необхідно негайно прибути до місця свого проживання.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа №11-сс/796/3947/2016 Категорія: ст.183 КПК УкраїниГоловуючий у першій інстанції ОСОБА_9 Доповідач: ОСОБА_1