Справа № 404/4959/17
Номер провадження 1-кс/404/1498/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2017 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні № 0009155, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, уродженця міста Кіровограда, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, не одруженого, проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого;

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням у вказаному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_7 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, яке внесене 10.08.2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.08.2017 року, о 23-30 год., ОСОБА_5 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_2 , наніс своїй співмешканці ОСОБА_8 один удар в область лівої частини тулуба, чим спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді закритої травми живота і грудної клітини, розрив селезінки, внутрішньочеревної кровотечі, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, що є небезпечними для життя в момент спричинення.

Під час досудового розслідування ОСОБА_5 10.08.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, встановлено наявність ризиків, передбачених у пунктами 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши прокурора, який підтримав внесене клопотання, захисника та підозрюваного, які просили відмовити в задоволенні клопотання, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Внесене слідчим клопотання частково відповідає вимогам ст. 183, 184 КПК України.

Так, матеріали клопотання (а.с. 1-26) - містять достатні дані про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Однак, наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначеним у даному клопотанні, відповідно до ст. 184 КПК України, повинні бути належним чином обґрунтовані у клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу, з посиланням на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Під час розгляду клопотання прокурор має довести перед слідчим суддею наявність достатніх підстав, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує слідчий, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні (ст.194 КПК України).

Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 111112 рішення ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії» від 1 березня 2007 року; п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року).

Наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть бути виправданням тривалого попереднього ув`язнення (рішення ЄСПЛ у справі «Адам`як проти Польщі» від 19 грудня 2006 року).

У п. 75 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року наголошено, що тривале тримання під вартою без визначення в рішенні суду відповідних підстав є несумісним з принципом захисту від свавілля, закріпленого в п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Стороною обвинувачення при розгляді клопотання не доведено, що підозрюваний може ухилятись від викликів слідчого, прокурора, переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Жодні дані (докази) щодо ухилення підозрюваним від викликів слідчого або прокурора, перешкоджання ним встановленню істини у справі, наявності будь-яких даних про схильність підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, можливість вчинення ним інших кримінальних правопорушень, стороною обвинувачення при розгляді клопотання до суду не надано.

Також, ні в клопотанні слідчого, ні під час його судового розгляду, стороною обвинувачення взагалі не зазначено жодного доказу або посилання на нього, або хоча б мотиву, з яких сторона обвинувачення вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч .4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З огляду на те, що у кримінальному провадженні за переконанням слідчого судді єдиним ймовірним ризиком є ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведено, що запобігання вказаному ризику неможливо шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням наявності у підозрюваного постійного місця проживання, неповнолітньої дитини, що свідчіть про міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, враховуючи особу підозрюваного, зокрема відсутність у нього судимостей, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного та вважає доцільним застосувати до нього, в межах строку досудового розслідування, більш м`який запобіжний захід - домашній арешт, поклавши на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-179, 181, 193, 194, 196, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та заборонити йому протягом 60 днів залишати власне житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 17-00 по 8-00 годину щоденно.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування із свідками по справі;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Строк дії ухвали, запобіжного заходу та покладених на ОСОБА_5 обов`язків визначити до 09.10.2017 року.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього вищенаведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Підозрюваного ОСОБА_5 звільнити з-під варти негайно із зали суду.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому, прокурору та направити до Кропивницького ВП ГУ НП в Кіровоградській області для виконання та постановлення на облік ОСОБА_5 для здійснення контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1