АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , яки діє в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Солом`янського м. Києва від 29 грудня 2016 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 погоджене з заступником керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_9 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15 год. 33 хв. 24 лютого 2017 року відносно ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.4 ст. 368 КК України.

Одночасно підозрюваному ОСОБА_7 визначено заставу в розмірі 200 мінімальних заробітних плат, що становить 275600 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених КПК України

Відповідно до ухвали, слідчий суддя відповідно по положень ст.ст. 177, 178 КПК України, врахувавши наявністьобґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, яка підтверджується доданими до клопотання даними, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, характеризуючі дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, а також врахувавши наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та можливості останнього переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати, або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя прийшов до висновку про наявність підстав вважати, що застосування до ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Не погоджуючись з прийнятим рішення суду, захисник ОСОБА_6 який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою обрати запобіжний захід ОСОБА_7 не пов`язаний з триманням під вартою. Апелянт вважає оскаржувану ухвалу суду незаконною, необґрунтованою та такою, що виразилась у неповноті судового розгляду та невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи.
Захисник зазначає про те, що слідчий суддя необґрунтовано прийняв до уваги нічим не підтверджені доводи сторони обвинувачення про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Також, апелянт вказує на те, що а ні в клопотанні слідчого, а ні в ухвалі слідчого судді не визначено, не встановлено та не наведено жодних правових підстав, які б вказували на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вказаним у клопотанні ризикам.

Крім того, захисник звертає увагу суду на те, що слідчим суддею, в порушення вимог ст. 178 КПК України не були враховані характеризуючі дані про особу ОСОБА_7 .

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти апеляційної скарги захисника, вивчивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів провадження, третім відділом детективів першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000407 від 01.11.2016 року за підозрою ОСОБА_7 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.4 ст. 368 КК України.

27 грудня 2016 року о 15 год. 33 хв. ОСОБА_7 було затримано в порядку ст. 208 КПК України. 28 грудня 2016 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.4 ст. 368 КК України.

14 липня 2016 року старший детектив Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 за погодженням з прокурором, що здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні ОСОБА_10 , звернувся доСолом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодоОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 825 мінімальних заробітних плат. Це клопотання мотивоване тим, щоОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.4 ст. 368 КК України, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити злочину діяльність, а також незаконно впливати на потерпілого і свідків.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 29 грудня 2016 року дане клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України задоволено частково та щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15 год. 33 хв. 24 лютого 2017 року з визначенням застави в розмірі 200 мінімальних заробітних плат, що становить 275600 гривень (двісті сімдесят п`ять тисяч шістсот).

Під час розгляду зазначеного клопотання слідчий суддя правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.4 ст. 368 КК України.

Так, вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин», те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). У клопотанні детектива та доданих до нього матеріалах міститься достатньо даних для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_7 підозри. Отже, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_7 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів, а тому доводи захисника про необґрунтованість повідомленої ОСОБА_7 підозри слід визнати безпідставними.

Разом з тим, як вважає колегія суддів, під час розгляду клопотання детектива слідчим суддею, хоча і було встановлено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які вказує детектив, однак не було встановлено, чи доводять надані стороною обвинувачення докази ту обставину, яка свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Отже, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, характеризуючи дані про особу підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, а також те, що в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про те, що перебуваючи на волі, ОСОБА_7 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема здійснювати незаконний вплив на свідків чи потерпілих у цьому кримінальному провадженні. Також колегія суддів бере до уваги і довідку видану заступником начальника ІТТ Головного управління національної поліції у м. Києві, про те, що ОСОБА_7 за час перебування у спецустанові режим утримування не порушував, правил внутрішнього розпорядку дотримувався, скарг та претензій до працівників ізолятора тимчасового тримання не висловлював.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що слідчим суддею безпідставно застосовано підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на відсутність належного обґрунтування існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Відсутнє таке обґрунтування і в самому клопотанні детектива про тримання під вартою та не доведено належним чином наявність таких ризиків і прокурорами під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Як вважає колегія суддів, застосовуючи підозрюваному ОСОБА_7 найбільш суворий запобіжний захід, слідчим суддею хоча і встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, однак не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам, у зв`язку з чим ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням апеляційним судом нової ухвали про часткове задоволення клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України та застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Вказаний запобіжний захід, на думку колегії суддів, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Тому доводи сторони захисту про безпідставність застосування щодо підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу, які викладені в апеляційній скарзі, слід визнати обґрунтованими.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , яки діє в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Солом`янського м. Києва від 29 грудня 2016 року - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 29 грудня 2016 року, якою задоволено частково клопотання старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15 год. 33 хв. до 24 лютого 2017 року та визначено заставу в розмірі 200 мінімальних заробітних плат, що становить 275600 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених 194 КПК України відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 4 ст.368 КК України - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 про застосуванннязапобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виглядіцілодобового домашнього арешту заборонивши залишати місце проживання, а саме:АДРЕСА_1 .

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залі суду.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки.

Зобов`язати підозрюваного з`являтися за кожною вимогою до детектива, прокурора, суду протягом дії запобіжного заходу.

- прибувати до детектива, прокурора, суду із встановленою періодичністю;

- здати на зберігання детективу Національного антикорупційного бюро України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю

Роз`яснити підозрюваному, що детективи НАБУ та працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використання електронного засобу контролю.

Строк дії ухвали визначити до 24 лютого 2017 року 15 год. 33 хв

Копію ухвали для виконання передати до Національного антикорупційного бюро України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3