УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 29.12.2016 було задоволено вказане клопотання слідчого та накладено арешт на тимчасово вилучене майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , а саме на: сертифікати жовтого кольору, в яких зазначено пробу золота «999,9» вагу «1000 g» у кількості 385 штук;сертифікати білого кольору «Сommerzbank» номіналом по 250 г золота у кількості 8 шт, номіналом по 500 г золота у кількості 5 штук, номіналом по 1000 г золота у кількості 58 штук;сертифікати 20 г золота з написом «Argon Switzeuland» кількістю 31 штука, номіналом на 500 г 1 штука, на 100 г золота 1 штука.
Рахунки ОСОБА_9 , ІПН НОМЕР_1 , відкриті у:ПАТ «УкрСиббанк», МФО 351005, на які емітовано картку НОМЕР_2 ;ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», МФО 300335, на які емітовано картку (MasterCard) - НОМЕР_3 ; ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», МФО 300335, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_4 ; ПАТ АБ «Південний», МФО 328209, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_5 ; Банк Swеdbank, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_6 ; Банк Swedbank, на які емітовано картку (Ameriсan Express) НОМЕР_7 ; Банк World, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_8 ; Рахунок ОСОБА_9 , ІПН НОМЕР_1 , № НОМЕР_9 , в ПАТ АБ «Південний», МФО 328209.
Рахунок ОСОБА_9 , ІПН НОМЕР_1 , № НОМЕР_10 , в ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», МФО 300335.
Грошові кошти номіналом по 500 гривень у кількості 18 штук на загальну суму 18 000 грн.
Колекційну монету, прямокутної форми, «срібна сувенірна грошова одиниця України номіналом 5 гривень зразка 2004 року» та сертифікат ДІ №0043 до неї, 2005 року виготовлення, в прямокутному футлярі зеленого кольору;
Колекційну монету, прямокутної форми, «срібна сувенірна грошова одиниця України номіналом 50 гривень зразка 2004 року» та сертифікат ДІ №0043 до неї, 2005 року виготовлення, в прямокутному футлярі зеленого кольору;
Колекційну монету «пам`ятна срібна гривня» та сертифікат ДВ №3017 до неї, в прямокутному футлярі зеленого кольору;
Металевий злиток срібного кольору прямокутної форми із написами «Брокбізнесбанк» Heraeus FEINSILBER 999 HERAEUS EDELMETALLE GMBH HANAU 1000g», в прямокутному футлярі зеленого кольору.
Круглу колекційна монета «Петро Дорошенко 1627-1698» номіналом 10 гривень, в пластиковому круглому футлярі, поміщеного до зеленого квадратного футляру, які було вилучено 26.12.2016 в ході обшуку приміщення за адресою АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_10 та фактично використовується ОСОБА_8 .
19.05.2017 до суду надійшла дана заява заявка, у якій останній, з урахуванням унесених ним же до неї уточнень та доповнень, в кінцевій редакції звернення зазначив, що в прохальній частині клопотання слідчого було допущено технічні та арифметичні помилки.
Так, прохальна частина клопотання викладена наступним чином:
"Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , а саме на: сертифікати жовтого кольору, в яких зазначено пробу золота «999,9» вагу «1000 g» у кількості 385 штук; сертифікати білого кольору «Сommerzbank» номіналом по 250 г золота у кількості 8 шт, номіналом по 500 г золота у кількості 5 штук, номіналом по 1000 г золота у кількості 58 штук; сертифікати 20 г золота з написом «Argon Switzeuland» кількістю 31 штука, номіналом на 500 г 1 штука, на 100 г золота 1 штука.
Рахунки ОСОБА_9 , ІПН НОМЕР_1 , відкриті у:
ПАТ «УкрСиббанк», МФО 351005, на які емітовано картку НОМЕР_2 ; ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», МФО 300335, на які емітовано картку (MasterCard) - НОМЕР_3 ; ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», МФО 300335, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_4 ; ПАТ АБ «Південний», МФО 328209, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_5 ; Банк Swеdbank, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_6 ; Банк Swedbank, на які емітовано картку (Ameriсan Express) НОМЕР_7 ; Банк World, на які емітовано картку (MasterCard) НОМЕР_8 ; Рахунок ОСОБА_9 , ІПН НОМЕР_1 , № НОМЕР_9 , в ПАТ АБ «Південний», МФО 328209.
Рахунок ОСОБА_9 , ІПН НОМЕР_1 , № НОМЕР_10 , в ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», МФО 300335.
Грошові кошти номіналом по 500 гривень у кількості 18 штук на загальну суму 18 000 грн.
Колекційну монету, прямокутної форми, «срібна сувенірна грошова одиниця України номіналом 5 гривень зразка 2004 року» та сертифікат ДІ №0043 до неї, 2005 року виготовлення, в прямокутному футлярі зеленого кольору.
Колекційну монету, прямокутної форми, «срібна сувенірна грошова одиниця України номіналом 50 гривень зразка 2004 року» та сертифікат ДІ №0043 до неї, 2005 року виготовлення, в прямокутному футлярі зеленого кольору.
Колекційну монету «пам`ятна срібна гривня» та сертифікат ДВ №3017 до неї, в прямокутному футлярі зеленого кольору.
Металевий злиток срібного кольору прямокутної форми із написами «Брокбізнесбанк» Heraeus FEINSILBER 999 HERAEUS EDELMETALLE GMBH HANAU 1000g», в прямокутному футлярі зеленого кольору.
Круглу колекційна монета «Петро Дорошенко 1627-1698» номіналом 10 гривень, в пластиковому круглому футлярі, поміщеного до зеленого квадратного футляру, які було вилучено 26.12.2016 в ході обшуку приміщення за адресою АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_10 та фактично використовується ОСОБА_8 ."
Тобто, як вказує заявник, в прохальній частині клопотання слідчого невірно заначено по-батькові ОСОБА_11 » замість « ОСОБА_12 ».
Крім того, в прохальній частині допущено арифметичну помилку та невірно проведено розрахунок, а саме зазначено «грошові кошти номіналом по 500 гривень у кількості 18 штук на загальну суму 18 000 грн.».
Згідно ж із протоколом обшуку від 26.12.2016 в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_10 , та яку використовує ОСОБА_8 «вилучено грошові кошти номіналом по 500 грн у кількості 18 штук.»
Жодних зауважень до протоколу обшуку ОСОБА_8 не подавав.
Крім того купюри номіналом більше 500 грн в обіг не введено.
Постановою про визнання речовими доказами визнано речовими доказами купюри, номіналом по 500 гривень у кількості 18 штук.
Разом із тим, до клопотання надано документи, які підтверджують, що майно, на яке слідчий мав намір накласти арешт вилучено в ході обшуку приміщення, яке займає ОСОБА_8 .
В тому числі рахунки, на які слідчий мав намір накласти арешти, виявлено з чекових книжок, які належать ОСОБА_8 .
Так, до клопотання долучено ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 26.12.2016 на проведення обшуку, в приміщенні, яке використовує ОСОБА_8 .
До клопотання долучено протокол обшуку приміщення, яке займає ОСОБА_8 та в якому перелічене майно, зазначене в пункті першому прохальної частини клопотання про арешт майна.
Таким чином, на думку прокурора, в клопотанні слідчого та відповідно в ухвалі слідчого судді Дніпровського районного суду допущено помилки, які слід виправити, вказавши вірне по-батькові власника арештованого майна та дійсну суму грошових коштів номіналом по 500 гривень у кількості 18 штук.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вказану заяву підтримала, просила задовольнити з вказаних у ній передумов.
Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення заяви з підстав викладених ним у письмових запереченнях від 02.06.2017, зокрема, з огляду на те, що сам арешт було накладено необґрунтовано та з урахуванням того, що вказане судове рішення, на його думку, не містить описок чи арифметичних помилок.
У судове засідання інші учасники провадження не з`явилися, однак слідчий суддя враховуючи позицію сторони захисту про можливість розгляду заяви у відсутність останніх те беручи до уваги норми ст.ст. 22, 26, ч. 2 ст. 379 КПК України приходить до висновку, що їх неприбуття не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
Тож, слідчий судя заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали провадження, заяву заявника з додатками, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
При цьому, однією з гарантій забезпечення правової впевненості, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати, оскільки згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005, одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду.
Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.
Допущені ж в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання нимм цієї сили.Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акту правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
У зв`язку з чим передбачену ст. 379 та ч. 5 ст. 371 КПК України можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною.
Саме тому у ньому можуть бути виправлені описки та арифметичні помилки.
Так, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка управописі, у розділових знаках тощо).
Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.
До таких належать написання ПІБ, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
З урахуванням наведеного, на думку слідчого судді, наявні описки в ухвалі від 29.12.2016 в частині по-батькові власника майна замість " ОСОБА_13 " мають бути виправлені на " ОСОБА_12 " в усіх відмітках по тексту її резолютивної частини.
А у цій ситуації, виникла саме такого роду помилка, тож її слід усунути.
Тим паче, що ч. 1 ст. 379 КПК України передбачає право суду тільки виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки, а не змінювати його структурну редакцію, з огляду на що саме з даного питання заява задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 369-372, 376, 379 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Заяву задовольнити частково.
В іншій частині у задоволенні заяви відмовити.
Ухвала про виправлення описки може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції.
Слідчий суддя: ОСОБА_1