Справа № 640/6970/17
н/п 1-кс/640/3752/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" травня 2017 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
Після зупинки автомобіля встановлено, що ним керував ОСОБА_9 , який під час допиту в якості свідка повідомив, що придбав зазначений автомобіль у лютому 2017 року на автомобільному ринку у особи на ім`я ОСОБА_10 за 2500 доларів США.
Після чого телефоном було повідомлено СУ ГУНП в Харківській області, однак враховуючи, що Луганська область відноситься до зони проведення АТО слідчий СУ ГУНП в Харківській області був позбавлений можливості негайно прибути до Свтівського ВП ГУНП в Луганській області з метою вилучення зазначеного автомобіля та доставки його до тимчасового місця зберіганя вилучених автомобілів.
11.05.2017 органом досудового розслідування було отримано дозвіл на місце знаходження в зоні проведення АТО однак відповідно до ст. 167 172 КПК України, однак в цей же день строк звернення з клопотанням до слідчого судді вийшов, враховуючи вище викладене прошу поновити строк звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту.
В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, згідно рапорту слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 від 16.05.2017, ним 16.05.2017 о 14.55 здійснювався виклик власника майна ОСОБА_5 . Під час телефонної розмови ОСОБА_5 заявила, що прти накладення арешту на автомобіль не заперечує, прибути у судове засідання 17.03.2017 о 12.00 год. не має можливості, просить судове засідання проводити без її участі (а.с. 29).
Неприбуття в судове засідання власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
10.05.2017 з 12.34 год. до 12.58 год. згідно протоколу огляду місця події, на блок посту № 6 Сватівського ВП ГУНП в Луганській області, проведено огляд, в ході якого, згідно протоколу огляду місця події від 10.05.2017 вилучено майно, зазначене в даному клопотанні слідчого (а.с. 13-18).
Згідно розписки прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , вказана копія ухвали отримана ним 15.05.2017 о 15.00 год. (а.с. 28).
Таким чином, згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків слідчим не порушено, оскільки клопотання про арешт майна подано до канцелярії суду 16.05.2017 о 09.28 годині.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, вилучене під час огляду місця події, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказане майно шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження підлягає задоволенню.
Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у такий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважає доцільним, оскільки в даному випадку такий спосіб забезпечує запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1