печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 грудня 2016 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Генеральної прокуратури у кримінальному провадженні номер 00069 щодо не розгляду клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.
ВСТАНОВИВ:
16.09.2016 до суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Генеральної прокуратури у кримінальному провадженні номер 00069 щодо не розгляду клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, у якій особа, яка подала скаргу просив суд зобов`язати Генеральну прокуратуру України розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 від 12 вересня 2016 року у межах строків та у порядку, передбаченому ст. 220 КПК України та повідомити заявника про прийняте рішення.

Особа, що подала скаргу у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги повідомлений належним чином.

Представник прокуратури у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, заяви, клопотання або письмові заперечення не були подані, про причини неявки до суду не повідомлено.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши скаргу, приходжу до наступного висновку.

У скарзі вказано, що 12.09.2016 адвокат ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 звернувся до прокурора Генеральної прокуратури України про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 00069.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 220 КПК України, клопотання про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Встановлено, що мало місце звернення адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 до Генеральної прокуратури України із клопотаннями від 12.09.2016, на яке заявником не було отримано відповіді по суті вирішення даного клопотання, а саме прийняття процесуального рішення у вигляді постанови.

Оскільки ч. 5 ст. 40 КПК України визначено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Повноваження слідчого судді при розгляді скарг заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, володільця тимчасово вилученого майна на стадії досудового розслідування зводяться до права на зобов`язання сторони кримінального провадження, якою є слідчий або прокурор, вчинити процесуальні дії, як-то розглянути клопотання, проте рішення по суті викладеного приймає слідчий (прокурор) самостійно.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність зобов`язати посадову особу Генеральної прокуратури України розглянути відповідно до чинного законодавства клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 від 12.09.2016 із прийняттям процесуального рішення у вигляді постанови.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Генеральної прокуратури у кримінальному провадженні номер 00069 щодо не розгляду клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.задовольнити.

Зобов,язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні номер 00069 розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 від 12 вересня 2016 року у межах строків та у порядку, передбаченому ст. 220 КПК України та повідомити заявника про прийняте рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя