Справа №755/1945/16-к-к
1-кс/755/345/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2016 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Дніпропетровської області, Софіївського району, с. Новопетрівка, українця, громадянина України, без освіти, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого вироком Печерського районного суду м. Києва від 28 листопада 2005 року за ч. 2 ст. 156, ч. 2 ст.153, ч. 2 ст. 186 КК України до 5 років позбавлення волі,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
29 січня 2016 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Клопотання погоджено прокурором прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що 28 січня 2016 року, приблизно о 13 годині 25 хвилин, у громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна шляхом проникнення до приміщення, яке знаходилось на першому поверсі будівлі резиденції при патріаршому соборі Української греко-католицької церкви розташованої за адресою: АДРЕСА_3 .

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням до приміщення, ОСОБА_6 шляхом пошкодження дверного полотна за допомогою металевого предмету відкрив двері кімнати розташованої на першому поверсі вищезазначеної будівлі, та знаходиться у користуванні громадянина ОСОБА_7 , після чого проник до неї. Проникнувши до вказаної кімнати, ОСОБА_6 виявив особисті речі ОСОБА_7 , в тому числі телефони марки «Lenovo A5000» вартістю 3 828 грн. 80 коп., «Lg D690 stilus», «Samsung C3050».

В подальшому реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням до приміщення, ОСОБА_6 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, вчинив таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням до приміщення, яке належить громадянину ОСОБА_7 , а саме: телефони марки «Lenovo A5000» вартістю 3 828 грн. 80 коп., «Lg D690 stilus», «Samsung C3050».

Однак, після виходу з кімнати ОСОБА_6 був помічений та затриманий ОСОБА_7 , тобто виконав всі необхідні дії, які він вважав необхідними для доведення злочинного умислу до кінця, але не довів злочин до кінця з причин, які не залежали від його волі, так як був затриманий біля виходу з кімнати, яке знаходилось на першому поверсі будівлі резиденції при патріаршому соборі Української греко-католицької церкви собору греко-католицької церкви, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , а викрадені ним телефони марки «Lenovo A5000» вартістю 3 828 грн. 80 коп., «Lg D690 stilus», «Samsung C3050» вилучено.

Таким чином, ОСОБА_6 намагався таємно викрасти чуже майно, тобто вчинив крадіжку, вчинену повторно, поєднану з проникненням у приміщення, яке належить ОСОБА_7 , однак не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі.

28 січня 2016 року о 18 годині 15 хвилин ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України .

29 січня 2016 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

ОСОБА_6 раніше судимий, може бути причетним до вчинення інших кримінальних правопорушень вчинених на території м. Києва, може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на потерпілого, вчиняти інші кримінальні правопорушення, підозрювається у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, а тому виникла необхідність у обранні відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання та просив його задовольнити, захисника та підозрюваного, які просили відмовити у задоволенні клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України. Інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення відноситься до категорії злочинів тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Прокурором доведено, що на даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може вчинити інші правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, може впливати на потерпілого та свідків, переховуватись від органів досудового розслідування, а тому слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Також, слідчий суддя враховує, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2015 року відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання у іншому кримінальному провадженні.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 183, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 27 березня 2016 року, включно.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання.
Визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 20 мінімальних заробітних плат, що становить 52720 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.

В разі внесення застави ОСОБА_6 покласти на нього обов`язки:

1. прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.;

2. не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора прокуратури Дніпровського району м. Києва та слідчого суддю Дніпровського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваного ОСОБА_6 він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: