Справа № 635/889/16-к
Провадження № 1-кп/635/391/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

4 серпня 2016 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за №0004439 від 20.11.2015 року стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мерефа, Харківського району Харківської області, громадянина України, який має середню освіту, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою :

АДРЕСА_2 також

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт. Краснопавлівка, Лозівського району Харківської області, громадянина України, який має середню освіту, проживає за адресою : АДРЕСА_3

обвинувачених у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 липня 2016 року обвинуваченим продовжено строк тримання під вартою на 60 днів, а саме до 18 вересня 2016 року. Цією ухвалою вирішено було питання щодо відмови в задоволені клопотання обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про зміну їм запобіжного заходу на більш м?який домашній арешт.

Незважаючи на це, обвинувачені знову звернулися до суду із клопотаннями про зміну їм запобіжного заходу на біль м?який.

Обвинувачений ОСОБА_5 в своєму клопотання зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України відсутні, оскільки він не переховувався від слідства і суду, у розшуку не перебував, постійно з?являвся за всіма викликами, в тому числі і до суду, допомагав слідству, не знищував речових доказів і не мав такого наміру, не вчиняв тиску на потерпілих та свідків, бажав відшкодувати завдану шкоду, допомагав слідству, визнав свою вину, щиро кається, а також не має наміру вчиняти нові злочини в зв?язку із народженням дитини у його цивільної дружини. За таких обставин від вважає, що відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, прокурором наявність таких ризиків не доведена, тому обвинувачений просить суд змінити йому міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_4 в своєму клопотанні зазначив, що він не переховувався від правоохоронних органів, у розшуку не перебував, має сім?ю, постійне місце проживання, за межами України не має родичів та не має достатніх коштів для переховування за межами України, сприяє своїми діями в розкритті злочину, не має конфлікту із потерпілими, тому не бажає своїми діями перекручувати події злочину та вчиняти тиск на потерпілих, а також що він має постійне місце роботи, хоча і не оформлений офіційно, про що може надати відповідну довідку, тому обвинувачений просить суд змінити йому міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, або особисте зобов?язання, помилково зазначивши назву такого запобіжного заходу, неправильно вказавши російською «подписка о невыезде».

В судовому засіданні прокурор вважав необхідним відмовити в задоволенні клопотання обвинувачених, обвинуваченими та захисником підтримані такі клопотання.

Вислухавши в судовому засіданні пояснення учасників судового розгляду та перевіривши матеріали справи судом встановлено наступне.

Відповідно до вимог ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання мають бути додані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; 3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання. Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Обставини та доводи, викладені в клопотаннях обвинувачених про те, що відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме що обвинувачені будуть переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можуть знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можуть і будуть незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні та також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином суд приймає та погоджується із цим, оскільки об?єктивних даних існування таких ризиків прокурором не доведено. Суд також враховує всі обставини, пов?язані із поведінкою обвинувачених, які в цьому кримінальному провадженні не переховувалась від суду і не перебували у розшуку. При цьому суд враховує, що обвинувачені мають стійкі соціальні зав?язки. Так обвинувачений ОСОБА_4 має постійне місце проживання, підтверджує, що може повідомити наявність місця роботи, висловлює намір відшкодувати завдану шкоду. Крім того, суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_5 також має постійне місце проживання, не оспорюються і ті обставини, що ОСОБА_5 перебуває в цивільному шлюбі і його цивільна дружина народила дитину. Однак такі доводи не мають суттєвого значення для вирішення питання про доцільність тримання обвинувачених під вартою, оскільки в основному такі доводи постійно приводяться обвинуваченими і суд їх враховує. Суд також враховує, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до 6 років.

Основним ризиком, передбаченим ст. 177 КПК України в даному випадку є те, що обвинувачені можуть вчинити інше кримінальне правопорушення.

Існування такого ризику доведено прокурором у судовому засідання як при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так і в цьому судовому засіданні. Об?єктивним підтвердженням існування такого ризику є та обставина, що обставини кримінальних правопорушень, викладені в обвинувальному акті від 17.12.2015 року стосуються обвинувачення у вчиненні чотирьох однотипних злочинів, пов?язаних із проникненням у сховище. Предметом злочину та об?єктом посягання є однотипне майно. Отже, вважати ,що на теперішній час обвинувачені виправились, усвідомили протиправність своїх дій, та про те, що в зв`язку із їх особистими обставинами слід змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який у вигляді домашнього арешту суд підстав не має. Об?єктивно підтверджено, що в іншому кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_4 та ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме у справі № 635/9661/14- к ухвалою суду від 5 червня 2015 року обвинуваченим було змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, але такі обставини не завадили обвинуваеним продовжити злочинну діяльність. В цей час до суду надійшло нове кримінальне провадження стосовно обвинувачених з приводу подій злочинів, вчинених в час, коли стосовно обвинувачених проводиться судове слідство.

За таких обставин суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти ризику, передбаченому ст. 177 КПК України, а саме можливості обвинуваченими вчинити новий злочин, оскільки тільки тримання під вартою в даному випадку запобігає існуванню такого ризику.

Таким чином, підстав для зміни, або скасування запобіжного заходу судом не встановлено і суд, на підставі ст. ст. 201, 331 КПК України вважає за необхідне відмовити ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м?який, а строк тримання під вартою продовжений терміном на 60 днів ухвалою Харківського суду Харківської області від 20 липня 2016 року до 18 вересня 2016 року залишити без змін.

Додатково суд вважає необхідним зазначити, що обвинувачені, хоча і тривалий час тримаються під вартою, але це не можна вважати порушенням їх прав та свобод, визначених актами національних та міжнародних норм права, оскільки судом запропонована в даному випадку дієва альтернатива запобіжному заходу у виді тримання під вартою. Так ухвалами слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 9 грудня 2015 року при обранні стосовно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою встановлено розмір застави в сумі 60900 гривень. Отже, і на теперішній час обвинувачені, при внесенні застави можуть бути звільнені з-під варти.

Керуючись ст. ст. 201, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

обвинуваченому ОСОБА_5 в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відмовити.

Обвинуваченому ОСОБА_4 в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт або особисте зобов?язання відмовити.

Строк тримання під вартою, продовжений обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 липня 2016 року терміном на 60 днів, а саме до 18 вересня 2016 року залишити без змін.

Строк тримання під вартою, продовжений обвинуваченому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 липня 2016 року терміном на 60 днів, а саме до 18 вересня 2016 року залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1