Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 1-6/11
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 жовтня 2016 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді: ОСОБА_1

з участю: секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_4 про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:
13.10.2016 до Ржищівського міського суду надійшла заява ОСОБА_4 про зняття арешту з майна, в якій останній просить скасувати арешт та заборону відчуження, накладені згідно акту опису й арешту майна від 25.10.2012 про арешт та заборону відчуження належного ОСОБА_4 домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати державного виконавця ВДВС Дніпровського РУЮ м. Києва внести до державного реєстру речових прав на нерухоме майно у встановленому порядку запис про скасування належного ОСОБА_4 домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

В судове засідання засуджений ОСОБА_4 не з`явився, про дату, час, місце слухання справи був повідомлений належним чином.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення заяви ОСОБА_4 заперечував.

Судом встановлено, що вироком Ржищівського міського суду Київської області від 13.12.2011 ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України та засуджено до 3 років позбавлення волі з позбавленням права займати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій на 3 роки, з іспитовим строком на 2 роки та стягнено збитки завдані Київському обласному археологічному музею в розмірі 82092,58 грн., який набув чинності і був звернутий до виконання.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п. 9 Перехідних положень Кримінального процесуального кодексу України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Враховуючи викладене, вказана справа розглядається Ржищівським міським судом Київської області відповідно до норм Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 411 КПК України (в ред. 1960 року), питання зв`язані з виконанням вироку, вирішуються судом у судовому порядку з участю прокурора. В судове засідання, як правило, викликається засуджений, а за його клопотанням і захисник. Якщо питання стосується виконання вироку в частині цивільного позову, викликаються також при необхідності цивільний позивач і цивільний відповідач. Неявка цих осіб не зупиняє розгляду справи.

Судом встановлено, що постановою старшого слідчого Кагарлицької міжрайонної прокуратури ОСОБА_5 від 28.10.2010 було накладено арешт на цінності та інше майно обвинуваченого ОСОБА_4 , де б таке не знаходилося.

Однак, згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 17.11.2015, підставою обтяження нерухомого майна - будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , є постанова заступника начальника ВДВС Обухівського РУЮ ОСОБА_6 про відкриття виконавчого провадження № 32675001 від 21.05.2012 щодо стягнення збитків, завданих ОСОБА_4 Київському обласному археологічному музею в розмірі 82092,58 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 126 КПК України (в ред. 1960 року) накладення арешту на майно скасовується постановою слідчого, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба.

Таким чином, нормами КПК України в редакції 1960 року не передбачено скасування арешту майна судом, що постановив обвинувальний вирок.

Згідно з постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою № 5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, а якщо такі дії вчинялися при виконанні вироку суду щодо цивільного позову у кримінальному провадженні, то відповідна скарга підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства відповідно до вимог статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України.

Арешт на майно ОСОБА_4 було накладено відповідно до постанови державного виконавця при виконанні вироку суду щодо цивільного позову у кримінальній справі, що підтверджується письмовим доказом по справі: інформаційною довідкою від 17.11.2015, а не під час дізнання чи досудового слідства. Порядок зняття арешту з майна особи, накладеного державним виконавцем, регулюється Законом України "Про виконавче провадження" та дане питання має бути розглянуто в порядку адміністративного судочинства.

За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_4 про зняття арешту з будинку.

Керуючись ст. 411 КПК України (в ред. 1960 року), суд,-

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні заяви ОСОБА_4 про зняття арешту з майна, - відмовити в повному обсязі.

Роз`яснити ОСОБА_4 його право на звернення до суду з адміністративним позовом про зняття арешту з майна.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області п`ятнадцяти діб з моменту її проголошення, а засудженим, який перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення йому копії.

Суддя