Справа № 359/9054/16-к
Провадження № 1-КС/359/1516/2016
У Х В А Л А
18 листопада 2016 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2 ,

за участю слідчого ОСОБА_3 ,

за участю підозрюваного ОСОБА_4 ,

за участю захисника ОСОБА_5 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_6

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу Бориспільського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, офіційно не працюючого, розлученого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,
встановив:
18 листопада 2016 року начальник відділення розслідування злочинів загально-кримінальної спрямованості слідчого відділу Бориспільського ВП ГУНП в Київській обл. капітан поліції, ОСОБА_3 , звернувся з вказаним клопотанням та обґрунтовує його тим, що 16.11.2016 року близько 18 год. ОСОБА_4 , перебуваючи в АДРЕСА_3 , зустрівся з своїм знайомим ОСОБА_7 . Під час спілкування з ним у ОСОБА_4 у зв`язку з образливими діями ОСОБА_7 виник умисел на спричинення йому тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 наніс кілька ударів ОСОБА_7 руками та ногами у голову та по різних частинах тіла. Далі ОСОБА_4 запросив ОСОБА_7 до себе додому, щоб надати медичну допомогу. Перебуваючи вдома у ОСОБА_8 , ОСОБА_7 продовжив конфліктні дії щодо ОСОБА_4 , внаслідок чого останній наніс ОСОБА_7 кілька ударів гумовою палицею, яку зберігав у себе вдома, по спині, ногах та сідницях та вигнав ОСОБА_7 з домоволодіння. Однак, ОСОБА_7 , продовжуючи далі провокувати на конфлікт, повернувся до домоволодіння ОСОБА_4 . Побачивши це, ОСОБА_4 вивів ОСОБА_7 на проїжджу частину вулиці Жовтневої та, перебуваючи біля свого домоволодіння АДРЕСА_2 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, наніс ОСОБА_7 кілька ударів по голові та тілу гумовим кийком, перочинним ножем, який мав при собі, а також руками та ногами. Таким чином, ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_7 поєднану травму у вигляді перелому ребра, забійних та колото різаних ран різних частин тіла, що потягли крововтрату та шок та призвели до настання смерті останнього.

17.11.2016 р. підозрюваного ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17.11.2016 р. в присутності захисника ОСОБА_5 . ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Про наявність вказаних ризиків свідчать наступні факти:

- ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, у зв`язку з чим з метою уникнення покарання може переховуватись від слідства та суду; ОСОБА_4 може вчинити інші злочини;

Оскільки розслідування провадження тільки розпочато та з метою уникнути кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, які є його односельцями.

Отже, у даному випадку до підозрюваного ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою. На думку слідчого запобігання ризикам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти їм.

Враховуючи, що злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 , пов`язаний із застосуванням насильства, в даному випадку згідно з п. п. 1,2 ч. 4 ст. 183 КПК України, відсутні підстави визначати розмір застави.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали вважали за необхідне застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Зауважили, що враховуючи рішення Деснянського районного суду від 27.05.2013 р. стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , на їхню думку необхідно провести в рамках досудового слідства психіатричну експертизу. Станом на момент розгляду даного клопотання будь-які дані про те що ОСОБА_4 є обмежено осудною чи неосудною особою - відсутні. Як зазначив слідчій така експертиза має бути тільки призначена найближчім часом.
Захисник ОСОБА_9 вважала за можливе задовольнити заявлене слідчим клопотання та вважає його обґрунтованим. Зі слів їй відомо, що ОСОБА_4 , є психічно хворою людиною, разом з цим документально підтверджених доказів неосудності ОСОБА_4 суду не надала, клопотань стосовно надання їй певного часу для надання вище зазначених документів також від неї не надходило. Підозрюваний заперечує проти задоволення клопотання.
Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши матеріали приєднані до клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що 16.11.2016 року близько 18 год. ОСОБА_4 , перебуваючи в АДРЕСА_3 , під час спілкування з ОСОБА_7 у ОСОБА_4 у зв`язку з образливими діями ОСОБА_7 виник умисел на спричинення йому тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 наніс кілька ударів ОСОБА_7 руками та ногами у голову та по різних частинах тіла. Далі ОСОБА_4 запросив ОСОБА_7 до себе додому, щоб надати медичну допомогу. Перебуваючи вдома у ОСОБА_8 , ОСОБА_7 продовжив конфліктні дії щодо ОСОБА_4 , внаслідок чого останній наніс ОСОБА_7 кілька ударів гумовою палицею, яку зберігав у себе вдома, по спині, ногах та сідницях та вигнав ОСОБА_7 з домоволодіння. Однак, ОСОБА_7 , продовжуючи далі провокувати на конфлікт, повернувся до домоволодіння ОСОБА_4 . Отже, ОСОБА_4 вивів ОСОБА_7 на проїжджу частину вулиці Жовтневої та, перебуваючи біля свого домоволодіння АДРЕСА_2 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, наніс ОСОБА_7 кілька ударів по голові та тілу гумовим кийком, перочинним ножем, який мав при собі, а також руками та ногами. Таким чином, ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_7 поєднану травму у вигляді перелому ребра, забійних та колото різаних ран різних частин тіла, що потягли крововтрату та шок та призвели до настання смерті останнього. Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 2 ст. 121 КК України.

Встановлено, що факт причетності ОСОБА_4 до вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України підтверджується такими доказами:
-протоколом огляду місця події від 17.11.2016 р. території домоволодіння АДРЕСА_2 , де виявлено численні сліди речовини бурого кольору, перочинний ніж зі слідами речовини бурого кольору та гумову палицю зі слідами речовини бурого кольору;

-протоколом огляду місця події від 17.11.2016 р. земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , де виявлено труп ОСОБА_7 ;

-протоколом огляду трупу ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 , де виявлено труп;

-протоколом огляду місця події від 17.11.2016 земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 , де виявлено плями речовини бурого кольору та розкидані цигарки;

-лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 від 17.11.2016;

-показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч.1 ст.177, ч.1 ст.178 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.
Як вбачається з ч.1 ст. 183 КПК України та з п.4 ч.2, ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти заявленим ним ризикам. Цей запобіжний захід може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років, тому не зважаючи на його статус не судимої особи, відносно нього можливо обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою. Також прокурор зазначив, що ОСОБА_10 не працевлаштований та не має постійного джерела прибутку. Він розлучений та не має на утриманні малолітніх дітей. Це вказує на те, що він не має міцних соціальних зав`язків. Проживає разом з батьком ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 який є пенсіонером та його опікуном відповідно до рішення Деснянського районного суду від 27.05.2013 р. Ці обставини в сукупності свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, під впливом тяжкості покарання, підозрюваний може переховуватись від суду, може незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. З метою запобігання цим ризикам доцільно обрати ОСОБА_10 запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.17 листа №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України"від 10 лютого 2011 року).

Встановлено, що запобігання наведених вище ризиків становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні правопорядку та відправлення кримінального судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Тому суд дійшов до переконання, що підозрюваному належить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що поєднано із застосуванням насильства та який спричинив загибель людини. Тому суд вважає недоцільним визначати підозрюваному розмір застави.
Керуючись п. 1, п. 3, п. 5, ч. 1, ч. 2 ст. 177, ст. ст. 178, 183, 184, 194, 196, ч. 1 ст. 197, ч.2 ст.369, ч.3 ст.371, ст.372 КПК України, суд, -

постановив:
Клопотання начальника відділення розслідування злочинів загально-кримінальної спрямованості слідчого відділу Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області капітана поліції, ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Київ, українцю, громадянину України, розлученому, офіційно не працюючому, не судимому, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Перебіг строку тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його затримання з 10 години 20 хвилин 17 листопада 2016 року.
Ухвала слідчого судді діє до 15 січня 2017 року включно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1