Справа № 640/2817/16-к
н/п 1-кс/640/3398/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2016 р. Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про повернення тимчасово вилученого майна власнику, -
19.04.2016 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про повернення тимчасово вилученого майна власнику, у якому заявник, посилаючись на ч.5 ст.171, ч.7 ст.236 КПК України, просить: 1. Прийняти дане клопотання до розгляду; 2. Речі, які вилучені під час обшуку, що належать ОСОБА_3 визнати тимчасово вилученим майном (згідно переліку, вказаному у клопотанні); 3. Повернути вищевказане тимчасово вилучене майно його власнику ОСОБА_3 .
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню заявнику, виходячи з наступного.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.
Частиною 1 ст.174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Отже, у розумінні ч.1 ст.174 КПК України саме підозрюваний, обвинувачений, їх захисник чи законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, наділений законом правом звернення до слідчого судді чи суду з клопотанням про скасування арешту майна.
З доводів клопотання адвоката вбачається, що на майно ОСОБА_3 , вилучене під час проведення обшуку 21.03.2016 року, арешт не накладався, а отже відсутні правові підстави для звернення його до суду з клопотанням про скасування арешту майна.
Пунктом 1 ч.1 ст.303 КПК України передбачена можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу.
У розумінні положень п.1 ч.1 ст.303 КПК України саме ОСОБА_3 , як володілець тимчасово вилученого майна, наділений законом правом оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу.
Можливість подачі слідчому судді скарги адвокатом від свого імені в інтересах володільця тимчасово вилученого майна Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачена, що не виключає можливості надання адвокатом ОСОБА_2 правової допомоги власнику тимчасово вилученого майна ОСОБА_3 у обсязі, передбаченому договором №015 про надання юридичних послуг адвокатом від 18.04.2016 року.
Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Згідно зі ст. 19 ч. 2 Конституції України посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має право подавати скаргу.
Враховуючи вищевикладене, клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про повернення тимчасово вилученого майна власнику підлягає поверненню заявнику, що не позбавляє права власника майна ОСОБА_3 особисто звернутися зі скаргою до слідчого судді в порядку, визначеному КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 174, 303, п.1 ч.2 ст.304, ст.372, ст.392 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про повернення тимчасово вилученого майна власнику - повернути заявнику.
Копію ухвали про повернення клопотання та додані до клопотання документи невідкладно надіслати адвокату ОСОБА_2 .
Роз`яснити адвокату ОСОБА_2 , що повернення клопотання не позбавляє права власника майна ОСОБА_3 особисто звернутися зі скаргою до слідчого судді в порядку, визначеному КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення. Оскільки ухвалу слідчого судді ухвалено без виклику особи, яка може її оскаржити, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1