н/п 1-кс/640/7524/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2015 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що 15.10.2015 на м/п "Харків-пасажирський", при проведенні митного контролю потягу № 20 сполученням "Харків-Москва", у вагоні № 9, було проведено усне декларування, під час якого ніхто з пасажирів не заявив, що переміщує наркотичні засоби. Після цього, службовий собака митниці "Любомир" спрацював на куртку чорного кольору громадянки України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка згідно з наявним проїзним документом слідувала на місці № 45 та заявила, що наркотичних засобів не переміщує. Після цього їй було запропоновано пересісти на місце № 17 для ретельного огляду місця № 45. При огляді місця № 45 нічого забороненого не виявлено. Далі, громадянці ОСОБА_6 було запропоновано зняти її куртку. Після того, як вона зняла куртку та встала з місця № 17, на даному місці був виявлений гумовий згорток з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору масою брутто приблизно 15 грамів.
Під огляду місця події, що відбувся в ніч з 15 на 16 жовтня 2015 року, вказана речовина рослинного походження сіро-зеленого кольору, куртка чорного кольору, в кишені якої, згідно з показаннями ОСОБА_6 , переховувалася та перевозилася зазначена речовина рослинного походження, а також наявний у неї мобільний телефон разом із сім-карткою мобільного оператору «Life» та карткою пам`яті марки «Apacer», типу «Micro SD», ємкістю 2 Gb було вилучено.
Слідчий вказав, що враховуючи, що вилучені під час проведення огляду місця події речі зберегли на собі сліди злочину, оскільки використовувались для переховування виявленої речовини рослинного походження, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна, передбаченої за вчинення даного кримінального правопорушення.
При розгляді клопотання в судовому засіданні слідчий його підтримав.
Власник майна ОСОБА_6 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлена своєчасно та належним чином. Через слідчого 1-го відділення СВ УСБУ в Харківській області ОСОБА_7 подала до суду заяву, якою просила питання про арешт майна, вилученого у неї 16.10.2015 розглянути в судовому засіданні без її присутності.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України щодо терміну розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі ОСОБА_6 .
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За змістом чинного законодавства, зокрема, ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.
Повідомлення про підозру, відповідно до ст. 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення. Тому відсутність повідомлення про підозру у кримінальному правопорушенні не позбавляє права звернутися з клопотанням про арешт майна для забезпечення цивільного позову та для забезпечення доказової бази в кримінальному провадженні, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п.7 ч.2 ст.131 КПК України.
Частиною 1 ст.131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п.2 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
У відповідності до ч.4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
З протоколу огляду місця події від 15.10.2015 вбачається, що 15.10.2015 на м/п "Харків-пасажирський", при проведенні митного контролю потягу № 20 сполученням "Харків-Москва", у вагоні № 9, у ОСОБА_6 було виявлено та 16.10.2015 вилучене майно, а саме: куртка чорного кольору, гумовий згорток з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору масою брутто приблизно 15 грамів, мобільний телефон разом із сім-карткою мобільного оператору «Life» та карткою пам`яті марки «Apacer», типу «Micro SD», ємкістю 2 Gb.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч.2 ст.305 КК України, а тому з метою забезпечення збереження на майні доказової інформації, яка отримана під час проведення 15.10.2015 огляду ОСОБА_6 , у вигляді речей, які використовувались як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, що відповідають критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України, як тимчасово вилучене майно, та які можуть бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності на вказане у клопотанні предмети, речі та документи завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено 16.10.2015 у ОСОБА_6 під час проведення огляду місця події, а саме: куртку чорного кольору; мобільний телефон чорно-помаранчевого кольору марки «Nokia», моделі «RM1019», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із наявною всередині сім-карткою мобільного оператору «Life» (номер на картці відсутній) та карткою пам`яті чорного кольору марки «Apacer», типу «Micro SD», ємкістю 2 Gb, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити СВ УСБ України в Харківській області згідно з «Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1