Провадження № 1-кп/520/681/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07.12.2015 року до Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання прокурора про застосування примусових заходів медичного характеру відносно підозрюваного ОСОБА_5 за ст. 121 ч.1 КК України.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляду на підставі клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_5 вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України. Клопотання відповідає вимогам ст. 291 цього кодексу. Також прокурором було заявлено клопотання про продовження підозрюваному запобіжного заходу
Захисник не заперечує щодо призначення клопотання до судового розгляду, щодо продовження підозрюваному запобіжного заходу заперечував просив обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Підозрюваний в судове засідання не викликався, у зв`язку зі станом здоров`я.
Вислухавши думку прокурора та захисника, а також вивчивши матеріали клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру з додатками, суд приходить до висновку, що вищевказане клопотання підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Згідно з п.3 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, якщо воно не відповідає вимогам цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 292 КПК України, зокрема: клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру має відповідати вимогам ст. 291 КПК України, а також містити інформацію про примусовий захід медичного характеру, який пропонується застосувати, та позицію щодо можливості забезпечення участі особи під час судового провадження за станом здоров`я.
Згідно вимог ст.291 КПК України, обвинувальний акт (клопотання) складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт (клопотання) має містити найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер, анкетні відомості кожного обвинуваченого, анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство), прізвище, ім`я, по-батькові та займана посада слідчого, прокурора, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання, розмір шкоди, завданої правопорушенням, розмір витрат на залучення експерта, дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. До обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування.
Судом встановлено, що клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру відносно ОСОБА_5 не відповідає вимогам п.9 ч.2. ст. 291 КПК України, зокрема у клопотанні не вказана дата його складання та затвердження (аркуш 4).
Єдиним процесуальним шляхом виправлення недоліків у клопотанні про застосування примусових заходів медичного характеру, передбаченим КПК України, є повернення його прокурору з метою усунення ним недоліків протягом розумного строку.
Частина 3 ст. 315 КПК України передбачає, що під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Згідно ухвали слідчого судді від 12.10.2015 р. ОСОБА_5 обрано запобіжний захід тримання під вартою строк якого закінчується 10.02.2015 р.
У зв`язку зі спливом строку обрання запобіжного заходу - тримання під вартою ОСОБА_5 , суд зобов`язаний розглянути питання щодо доцільності продовження строків запобіжних заходів.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК .
Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано обвинуваченому запобіжний захід у виді взяття під варту, не відпали, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, отже суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
Керуючись ст.ст. 177, 291, 292, 314 КПК України, суд, -
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , строком на 30 (тридцять) днів, тобто до 07 січня 2016 року.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення.
Слідчий сддя ОСОБА_1