У Х В А Л А
Іменем України
26 листопада 2015 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування ГСУ СБ України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 420 131 101 000 006 72, відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Ярославль РФ, громадянин України, з вищою освітою, вдівця, маючого на утриманні малолітнього сина 2004 року народження, працюючого директором ТОВ «Юридична компанія «Сетра», раніше не судимого, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191, ч.1 ст.358 КК України -

в с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене у встановленому законом порядку клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування ГСУ СБ України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 05.11.2015 ОСОБА_7 повідомлено про підозру за ч.5 ст.191, ч.1 ст.358, КК України, а саме в заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, а також у підробленні офіційного документа, з метою використання його іншими особами.

На переконання слідчого, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочинів, один з яких є особливо тяжким, існують ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, знищення або спотворення будь-яких із речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Посилаючись на вказане, слідчий вважає, що інші запобіжні заходи не спроможні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просив застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 3000 розмірів мінімальної заробітної плати, що складає 4 134 000 грн.

Прокурор підтримав доводи клопотання, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави зазначеному в клопотанні.

Сторона захисту заперечували проти застосування такого заходу як тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 3000 розмірів мінімальної заробітної плати,просили суд обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оспорювали наявність даних на підтвердження обґрунтованої підозри, наявність реальних ризиків, вважаючи клопотання слідчого необґрунтованим. .

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_7 05.11.2015 пред`явлена підозра у вчиненні вищезазначених кримінальних правопорушень

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191, ч.1 ст.358 КК України., що підтверджується матеріалами кримінального провадження,: протоколами допитів свідків, іншими доказами. І на даній стадії сукупності зазначених доказів достатньо з тим, щоб вважати підозру обґрунтованою.

Втім тяжкість злочину не можу бути єдиною підставою для обрання найбільш суворішого запобіжного заходу, як тримання під вартою

Обговорюючи питання наявності зазначених слідчим ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, слідчий суддя враховує наступне.
Так, ОСОБА_7 дійсно підозрюється у вчиненні декількох злочинів, один з яких є особливо тяжким, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, таким чином є цілком ймовірним можливість спроб ухилятися від слідства та суду.
Що ж стосується інших ризиків, то суд їх вважає неспроможними з наступних підстав.

Не вчинення певних дій з боку досудового розслідування щодо відшукання речей та документів, не встановлення усіх осіб учасників злочину та інше, з огляду на строк проведення досудового розслідування, який продовжений до шести місяців, не може тягарем перекладатися на підозрюваного та ставитись йому в провину та бути підставою для його обґрунтування.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів викладених стороною обвинувачення та стороною захисту слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК.

Як вбачається з клопотання, останнє не містить переконливих доводів, які б свідчили, що більш м`які запобіжні заходи не спроможні запобігти ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, який є раніше не судимою особою, працює, має міцні соціальні зв`язки, позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, його дружина померла, а він самостійно виховує дитину сина 2004 року народження,.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Слідчий суддя вважає, що прокурором зазначена вище обставина не доведена, тобто належну процесуальну поведінку може забезпечити інший, більш м`який запобіжний захід, а саме застава.

Приймаючи рішення щодо застосування такого виду запобіжного заходжу як застава, судом враховано, що злочини, які інкримінуються підозрюваному не відносяться до категорії насильницьких, він самостійно виховує дитину, дотримується належної процесуальної поведінки, про що свідчить його явка до суду, є соціально адаптованою людину, яка не представляє загрози для суспільства.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст. 183 КПК України розмір застави, а також, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та має бути призначена у розмірі, що становить 300 розмірів мінімальної заробітної плати.
На підставі наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.
Щодо зазначення слідчим у клопотанні конкретного розміру застави, який вимагається в призначенні підозрюваному, то слід відмітити, що у відповідності до принципу законності, обумовленому ст.9 КПК України то під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор та слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, окрім того, вказані особи повинні діяти у межах наданих повноважень.
У відповідності до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного. Таким чином, конкретна вказівка на розмір застави у клопотанні з яким звертається слідчий та в наступному погоджується прокурором суперечить вимогам кримінального процесуального закону.
Окрім того, законодавець, передбачаючи такий вид запобіжного заходу як заставу, метою його застосування визначає забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, що передбачено ст. 182 КПК України. У будь-якому разі розмір застави має бути спів мірним та розумним, та не бути важелем або чинником, який унеможливлює з моменту визначення розміру застави його внесення підозрюваним. Не дотримання зазначених положень може стати суттєвим порушенням норм кримінального процесуального закону, і як наслідок прав та свобод громадян, що неодноразово підтверджувалось численними рішеннями Європейського суду з прав людини, які є часткою національного законодавства.
З врахуванням наведеного слідчим суддею не приймаються до уваги клопотання слідчого щодо конкретного визначення розміру застави, який визначається ними поза розумним розміром.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :

У задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 365 400 грн.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Шевченківського районного суду м.Києва (, Банк-одержувач УДК у Шевченківському районі м.Києва, МФО 820019, рахунок № 4146, отримувач Шевченківський районний суд м.Києва, призначення застава для Шевченківського районного суду м.Києва) не пізніше п`яти днів з дня обрання даного запобіжного заходу.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Шевченківського районного суду м.Києва (, Банк-одержувач УДК у Шевченківському районі м.Києва, МФО 820019, рахунок № 4146, отримувач Шевченківський районний суд м.Києва, призначення застава для Шевченківського районного суду м.Києва).

Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем.

Документ, що підтверджує внесення застави, надається старшому слідчому, в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування ГСУ СБ України ОСОБА_6 .

Покласти на ОСОБА_7 у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування ГСУ СБ України ОСОБА_6 , прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-здати закордонний паспорт на зберігання слідчому

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

На ухвалу слідчого судді до Апеляційного суду м. Києва прокурором, підозрюваним, його захисником на протязі п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1