Справа № 175/3269/15-к
Провадження № 1-кс/175/848/15
Ухвала

Іменем України

19 серпня 2015 року смт. Ювілейне

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

за участю представників ТОВ «Еліт-фарм» - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт-фарм» ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного відповідно до ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 27 липня 2015 року по справі № 175/3008/15-ц, -

встановив:

В серпні 2015 року директор ТОВ «Еліт-фарм» ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив скасувати заходи забезпечення проведення слідчих дій у вигляді арешту майна, застосовані відповідно до ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 27 липня 2015 року по справі № 175/3008/15-к.

В обґрунтування клопотання директор ТОВ «Еліт-фарм» ОСОБА_6 зазначає, що 24 липня 2015 року в орендованих ТОВ «Еліт-фарм» приміщеннях був здійснений обшук на підставі ухвали суду від 22 липня 2015 року, винесеної суддею Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 . Вилучення під час обшуку певного майна, а саме комп`ютерної техніки (жорсткі диски, системні блоки, ноутбуки та інше), яке використовується під час здійснення їх підприємством господарської діяльності, та накладання на таке майно арешту, призвело до зупинення діяльності підприємства, у зв`язку із тим, що на вилученій комп`ютерній техніці встановлені певні програми «клиент-банк», яка дозволяє здійснювати фінансову діяльність підприємства шляхом перерахування грошових коштів при розрахунках з контрагентами та при оплаті у державний бюджет ПДВ та поповнення спеціального рахунку по ПДВ з метою реєстрації податкових накладних, програми «MEDoc», яка дозволяє здійснювати здавання в електронному вигляді податкових звітів, а також використовується для реєстрації податкових накладних, у випадку не реєстрації яких контрагенти підприємства втрачають можливість отримання податкового кредиту, що, як слідство, призведе до відмови таких контрагентів від співробітництва з підприємством, що у свою чергу призведе до понесення великих збитків. У зв`язку з вилученням та накладенням арешту на комп`ютерну техніку та первинну документацію, підприємство позбавлено можливості подати звіти до пенсійного фонду, про нараховані і утримані ЄСВ, так як були вилучені і заарештовані відомості нарахування заробітної плати, що тягне для підприємства адміністративні штрафи за прострочення подачі фінансового звіту. Вказав, що при постановленні ухвали від 27 липня 2015 року, суд не звернув уваги на те, що ТОВ «Еліт-фарм» не є підозрюваним у кримінальному провадженні. Вказав, на те, що підприємство не заважало та не буде заважати правомірному доступу правоохоронних органів до вищевказаної комп`ютерної техніки.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, матеріали досудового розслідування внесеного 17 липня 2015 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, вислухавши прокурора, представників ТОВ «Еліт-фарм», суд прийшов до висновку про задоволення клопотання про скасування арешту майна, накладеного відповідно до ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 27 липня 2015 року по справі № 175/3008/15-к.

В силу ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 27 липня 2015 року у в досудовому розслідуванні внесеного 17 липня 2015 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, задоволено клопотання прокурора прокуратури Дніпропетровського району Дніпропетровської області про накладення арешту на майно, та з метою забезпечення проведення слідчих дій та недопущення будь-яких протиправних дій щодо предмета кримінального правопорушення, накладено арешт на майно та документи вилучені у ході обшуків (а.с.6-13).

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, суд приходить до висновку, що арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб. Тому, щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України), або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна. Така сама позиція викладена і в Узагальненнях Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження. При цьому Вищий Спеціалізований Суд України зазначив, що навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

Судом встановлено, що ТОВ «Еліт-фарм» не є особою, на майно якого може бути накладено арешт в розумінні ч. 3 ст. 170 КПК України. Також суд вважає, що вилучене майно у даному кримінальному провадженні не має ознак тимчасово вилученого майна (ч. 2 ст. 167 КПК України), так як відсутні докази, що арештоване майно використане як засоби чи знаряддя вчинення злочину або зберегли на собі його сліди, а також, що воно є предметом злочину, в тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Крім того, прокурором не було наведено наявність доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких накладено арешт, кримінального правопорушення, не зазначений розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та наявність можливої спеціальної конфіскації майна.

Таким чином слідчий суддя дійшов того, що за наслідками розгляду клопотання про скасування арешту було встановлено, що жодній особі не було повідомлено про підозру по кримінальному провадженню № 0000023, не було вказано на правову підставу, у зв`язку з якою здійснено арешт майна, не перевірено належність майна на яке був накладений арешт та його індивідуальні ознаки, не встановлений розмір шкоди, а відтак наявні підстави для скасування раніше накладеного арешту.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт-фарм» ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного відповідно до ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 27 липня 2015 року по справі № 175/3008/15-ц задовольнити.

Скасувати арешт майна, який накладено ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 27 липня 2015 року по справі № 175/3008/15-ц, в досудовому розслідуванні внесеного 17 липня 2015 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Згідно ч.3 ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя: ОСОБА_1