1-кс/755/2996/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 липня 2015 року м. Київ
Слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України в м. Києві про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, громадянина України, , непрацюючого, який має вищу освіту, одружений, має на утриманні малолітню дитину, 2004 року народження, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289 КК України,
ВСТАНОВИВ:
24 липня 2015 року слідчий СВ Дніпровського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 .
Клопотання погоджено з прокурором прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 , 23.07.2015 року по проспекту Павла Тичини, 8 в м.Києві вчинив незаконне заволодіння транспортним засобом.
24 липня 2015 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному слідчий посилається на існування ризиків, які дають підстави вважати, що останній може переховуватись від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності, впливати на свідків та потерпілого у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді утримання під ватрою, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить запобігання ризиків, визначених положеннями ст. 177 КПК України.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказаних слідчим доводів в судовому засіданні, вислухавши думку захисника про те, що підозрюваному можливо обрати менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки підозрюваний не має наміру ухилятись від слідства та суду, вислухавши пояснення підозрюваного, який заперечив проти задоволення клопотання слідчого та підтримав думку захисника, пояснивши що не має наміру переховуватись та впливати на потерпілого та свідків, більш того співпрацює зі слідством, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме тих, що ОСОБА_6 слідчий суддя вважає, що такі доводи є обґрунтованими, зважаючи характер кримінального правопорушення та конкретні обставини провадження, які пов`язані не тільки з об`єктивною стороною вчиненого злочину.
Слідчий суддя враховує і дані про особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, в тому числі про його сімейний, майновий стан та стан здоров`я, і інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України.
Слідчий суддя вкотре зауважує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Більш того, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Проте під час розгляду цього клопотання, відомостей про переховування від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджання кримінальному провадженню або про повідомлення про підозру у вчиненні іншого злочину судді не надано, а максимальне покарання за ст. 289 ч.1 КК України передбачає строк позбавлення волі до п`яти років.
Таким чином, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 не може бути застосований взагалі.
Керуючись статями 176-178, 183, 194, 309 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України у м. Києві ОСОБА_8 задовольнити частково.
Підозрюваного ОСОБА_6 звільнити з-під варти негайно в залі суду.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби.
Зобов`язати підозрюваного з`являтися за кожною вимогою суду чи іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу.
Роз`яснити підозрюваному, що, відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.
Покласти на ОСОБА_6 на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та слідчого судді;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення для ОВС можливості виклику ОСОБА_6 для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, до 21 вересня 2015 року, включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України в місті Києві ОСОБА_4 та прокурора прокуратури Дніпровського району міста Києва ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_9