Справа № 640/646/16-к
н/п 1-кс/640/548/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" січня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі слідчого ОСОБА_3 ,
встановив:
25 січня 2015р. до суду надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про арешт квартири АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_6 , із забороною вчинення будь яких дій, в тому числі в рамках виконання виконавчих проваджень.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що 13.04.2009р. ОСОБА_7 з невстановленою в ході досудового розслідування особою, шляхом обману в приміщенні нотаріальної контори ПН ХМНО ОСОБА_8 отримали договір комісії між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , який надавав право комісіонерові розпоряджатися майном комітента. 16.03.2010р. невстановлені особи, реалізуючи злочинний умисел реалізували кв. АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_9 , на користь ОСОБА_6 , внаслідок чого, отримали можливість розпоряджатися майном потерпілої.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Власник майна до судового засідання не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не сповістив.
Слідчий суддя, вислухавши міркування слідчого, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить наступного:
Згідно довідки державного реєстру речових прав на нерухоме майно №51476909 від 06.01.2016р. кв. АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_6 .
Відповідно положень ч.2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
При тому ч.3 ст. 170 КПК України передбачає, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримано за рахунок доходів від вчиненого злочину.
Положеннями ч.2 ст.173 КПК України, передбачено, що слідчий суддя враховує можливість використання тимчасово вилученого майна, як доказу у кримінальному провадженні.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що кв. АДРЕСА_1 , належна ОСОБА_6 має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом злочину.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

Накласти арешт на належну ОСОБА_6 квартиру АДРЕСА_1 .
Ухвала підлягає виконанню згідно Постанови Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: