Справа № 11- 535 Головуючий
у інстанції- Іванюта Т.Є.
України Доповідач:
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

„ 6 "
червня 2007 року, колегія суддів судової
палати з кримінальних справ Апеляційного суду Київської області в складі:

Головуючого -
судді Орла А.І.,

суддів - Дриги A.M.,
Колокольнікової Н.М. ,

за участю
адвоката ОСОБА_1. - захисника
виправданого ОСОБА_2.,

виправданого
ОСОБА_2.,

потерпілої
ОСОБА_3,

розглянула
у відкритому судовому засіданні в м.
Києві кримінальну справу за апеляцією потерпілої ОСОБА_3 на вирок
Кагарлицького районного суду Київської області від 15 березня 2005 року,

яким ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця
м. Києва, раніше несудимого, -

за ст.
356 КК України виправдано за відсутністю події злочину.

Потерпілою
ОСОБА_3 ОСОБА_2. обвинувачувався в тому,
що він самовільно розпорядився та використав спірне майно -
будівлю, яка за змістом апеляції на 70%
належить їй, по АДРЕСА_1.

Вказану
будівлю ОСОБА_2. придбав 18.09.2001р. у громадянок ОСОБА_4 та ОСОБА_5без правовстановлюючих
документів, та коли 14.09.2001р. і
25.12.2001р. на вказану будівлю працівниками міліції було накладено заборону
відчуження, а ухвалою Обухівського
районного суду від 20.11.2001р. ОСОБА_2. було заборонено проводити роботи на
даному об'єкті. Всупереч цього ОСОБА_2. до придбання будівлі і після
цього, знаючи, що будівля є спірною, продовжував самовільно перебудовувати її і
робити витрати, яких потерпіла не
потребувала. Займаючи посаду мера м.
Українка, ОСОБА_2. виготовив
свідоцтво на право власності на вказану споруду, приховав від держадміністрації той факт, що майно є спірним, створив перешкоди своєчасному вирішенню
справи про витребування майна з чужого незаконного володіння. Своїми діями
ОСОБА_2. заподіяв їй матеріальну шкоду,
оскільки вона не могла розпоряджатись своїм майном - спорудою, побудованою на її власні кошти, ОСОБА_2. на власний розсуд використав
будівельні матеріали та розвалив зведену за її кошти стіну площею 24 м , змінив архітектуру споруди,
а також
моральну шкоду, оскільки
вона змушена була

звертатись
за захистом своїх порушених прав до різних правоохоронних органів, що потребує значних моральних і фізичних
зусиль.

В
поданій апеляції потерпіла не згодна з вироком суду, вважає його необгрунтованим. Потерпіла вказує, що ОСОБА_2. самовільно розпорядився
майном, яке частково належить їй. При
цьому зловживаючи своїм посадовим становищем,
він перебудував частково належну їй спільну будівлю, без урахування затвердженого проекту.
Вказує, що ОСОБА_2. порушив порядок
придбання будинку, оскільки будівля
знаходиться в реєстрі забороненого майна і не могла бути проданою. На розгляді
в Обухівському районному суді знаходиться цивільна справа щодо спірної
будівлі, і тому, на думку потерпілої, договір купівлі-продажу цього об'єкту
власності з боку ОСОБА_2. є самоуправством з його боку.

В
апеляції зазначено, що наявними в справі
доказами ОСОБА_2. повністю викривається у зловживанні службовим
становищем, однак ці докази судом до
уваги не прийняті.

Також
потерпіла вказує, що всупереч наявним
доказам, назвав громадянок ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 членами кооперативу, пайові
внески потерпілої визнав частками громадянок ОСОБА_4 і ОСОБА_5, а в основу рішення суду поклав документи про
реорганізацію кооперативу, не беручи до
уваги інші докази.

ОСОБА_3
вважає, що судове слідство проведене
неповно, необ'єктивно і не
всебічно, вона просить вирок суду
скасувати і задовольнити її цивільний позов.

Заслухавши
доповідача, думку виправданого та його захисника, які вважали апеляцію ОСОБА_3 безпідставною і
просили суд залишити її без задоволення,
а вирок суду без зміни,
міркування апелянта, яка після
залишення без задоволення заявленого нею відводу складу колегії суддів залишила
судове засідання, вивчивши доводи
апеляції, колегія суддів приходить до
висновку, що апеляція потерпілої ОСОБА_3
підлягає частковому задоволенню, а вирок
суду скасуванню з направленням справи на новий судовий розгляд з таких підстав.

Доводи апелянта
про неповноту судового слідства є обґрунтованими.

Відповідно
до вимог ст. 367 КПК України серед інших підстав для
скасування судового рішення є однобічність або неповнота дізнання, досудового чи судового слідства.

Згідно ст.
368 КПК України однобічним або неповним визнається дізнання, досудове чи судове слідство в суді першої
інстанції, коли залишилися
недослідженими такі обставини,
з'ясування яких може мати істотне значення для правильного вирішення
справи.

Відповідно
до вимог ст. 327 КПК України виправдувальний вирок повинен
бути мотивованим і постановляється у випадках,
коли не встановлено події злочину,
коли в діянні підсудного немає складу злочину, а також коли не доведено участі підсудного у
вчиненні злочину.

Згідно ст.
334 КПК України мотивувальна частина виправдувального вироку повинна
містити формулювання обвинувачення, яке
пред'явлене підсудному і визначене судом недоведеним, а також підстави для виправдання підсудного з
зазначенням мотивів, з яких суд відкидає
докази обвинувачення.

Постановляючи
виправдувальний вирок, щодо
ОСОБА_2., суд першої інстанції даних
вимог кримінально-процесуального законодавства не виконав.

Як
вбачається з матеріалів справи, судом
була допущена істотна неповнота,
оскільки не були з'ясовані обставини,
які впливають на прийняття правильного рішення.

Перерахувавши
докази, якими потерпіла ОСОБА_3
обґрунтовує висунуте обвинувачення, суд
першої інстанції її покази оцінює критично,
але не конкретизує, чому саме ці
покази не приймаються до уваги.

Судом не
були з'ясовані суми коштів, які були
внесені ОСОБА_3 на будування будівлі по АДРЕСА_1, також необхідно ретельно перевірити підстави
та законність придбання ОСОБА_2у 2001 році у громадянок ОСОБА_4 і ОСОБА_5їх
часток в статутному фонді ТОВ „Маргарита",
отримання свідоцтва на право власності вказаною будівлею.

Відповідно
до ст.
324 КПК України висновки суду щодо оцінки доказів належить викласти у
вироку в точних і категоричних судженнях,
які б виключили сумніви з приводу достовірності того чи іншого доказу.
При прийняття одних і відхилення інших доказів судом повинно бути обов'язково
мотивованим у вироку.

Приймаючи
рішення по справі суду також треба враховувати ту обставину, що суб'єктивне ставлення винної чи
виправданої особи до наслідків своїх дій необхідно оцінювати не лише виходячи з
показань цієї особи, а й з урахуванням
сукупності всіх доказів: показань свідків,
потерпілої, дослідження всіх
матеріалів справи.

Таким
чином суд першої інстанції поверхово дослідив докази, що мають істотне значення для з'ясування чи
мала місце подія злочину та про причетність до цього виправданого, не дав належної оцінки доказам, якими потерпіла підтверджує його вину.

Зазначені
недоліки, яких допустився суд, впливають на вирішення питання про
винуватість або невинуватість ОСОБА_2.,
на правильність застосування кримінального закону і не можуть бути
усунуті судом апеляційної інстанції, що
згідно ст. 367 КПК України, тягне за собою необхідність скасування
постановленого вироку.

Під час
нового судового розгляду справи необхідно усунути зазначені недоліки і в
залежності від встановленого прийняти законне,
обгрунтоване і вмотивоване рішення.

Керуючись ст.
ст. 365, 366 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляцію
потерпілої ОСОБА_3 задовольнити частково.

Вирок
Кагарлицького районного суду Київської області від 15 березня 2005 року, яким ОСОБА_2 виправданий за ст.
356 КК України -скасувати, а
справу направити в той же суд на новий судовий розгляд в іншому складі суду.