№ 1-кс/755/584/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" березня 2026 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника JK LTD (ДЖЕЙ КЕЙ ЛТД) - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду справи № 755/11544/24, а саме - клопотання сторони обвинувачення у межах кримінального провадження № 0000065 від 30.05.2022 року,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями у провадження судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 передано заяву представника JK LTD (ДЖЕЙ КЕЙ ЛТД) - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду справи № 755/11544/24 - клопотання сторони обвинувачення у межах кримінального провадження № 0000065 від 30.05.2022 року.

Заява мотивована тим, що в провадженні слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_4 перебуває справа № 755/11544/24, провадження № 1-кс/755/403/26 за клопотанням сторони обвинувачення про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000065 від 30.05.2022 року за ч. 2 ст. 322-1 КК України, а саме на судно «ІНФОРМАЦІЯ_1» (IMO НОМЕР_1). Як представник власника майна, адвокат ОСОБА_3 вважає, що забезпечити справедливий і неупереджений розгляд вказаного клопотання неможливо за такого складу суду та слідчий суддя підлягає відводу у зв`язку з наступними обставинами. Так, слідчий суддя ОСОБА_4 вже двічі розглядала вказану справу та її думка вже сформована у двох судових рішеннях, а саме, її ухвалою від 18.04.2025 року був накладений арешт на майно, однак, такий арешт був накладений без належної перевірки обставин справи, підстав його накладення та, навіть, кому насправді належить це майно, тобто, хто є дійсним власником судна, та ухвалою від 04.02.2026 року арешт, накладений на судно "ІНФОРМАЦІЯ_1", був скасований, обгрунтування скасування такого арешту викладені достатньо детально та мотивовано, констатовано факт триваючої бездіяльності органу досудового розслідування, невжиття реальних і дієвих заходів для досягнення мети кримінального провадження, непропорційності такого заходу у право на мирне володіння майном та інші обставини. Крім того, однією з вагомих підстав обгрунтування необхідності скасування накладеного арешту на майно, як було зазначено, в ухвалі слідчого судді ОСОБА_4 було посилання на факт скасування ухвалою Київського апеляційного суду від 24.12.2025 року всіх (двох) повідомлень про підозру у кримінальному провадженні ОСОБА_5 . Таким чином, вказаний слідчий суддя вже висловив свою ґрунтовну думку з цього питання, однак, сторона обвинувачення, не бажаючи виправляти свої помилки, діяти у законний спосіб, визначений правом, тобто, за процедурою правової визначеності, ініціювала новий арешт майна - судна "ІНФОРМАЦІЯ_1", який знову чомусь був розподілений на слідчого суддю ОСОБА_4 , що є певним проявом тиску на суд, персонально на вказаного слідчого суддю. З урахуванням тільки цього, слідчий суддя ОСОБА_4 має бути відведена від розгляду цього повторного клопотання, що вже вдруге, через рік, подається стороною обвинувачення, а вказане клопотання має бути розподілене на іншого слідчого суддя для його справедливого та неупередженого розгляду, без будь-якого можливого тиску та з виключенням упередження. Крім того, слідчий суддя ОСОБА_4 , на його особисту думку, як захисника колишнього підозрюваного ОСОБА_6 , а також, як представника власника майна, вже демонструвала певне упереджене відношення, виносила ухвали, які в подальшому, скасовувались апеляційним судом. Крім того, слідчим суддею ОСОБА_4 вже неодноразово до цього допускались певні необґрунтовані зволікання в частині розгляду скарг і клопотань сторони захисту у встановлені КПК України строки. З урахуванням викладеного, вважає, що слідчий суддя ОСОБА_4 має бути відведена від розгляду вказаного клопотання про арешт майна. Міжнародні стандарти професійної поведінки суддів викладені у Бангалорських принципах поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Адвокат ОСОБА_3 про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся належним чином, а саме, через засоби поштового зв`язку АТ «Укрпошта», шляхом направлення судової повістки на електронну адресу та надсилання СМС-повідомлення на номер мобільного телефону, наявні на офіційному веб-сайті Єдиного реєстру адвокатів України (erau.unba.org.ua), однак, до суду вкотре не з`явився, про причини неявки не повідомив, будь-яких клопотань не надходило.

Особі, якій заявлено відвід - слідчій суддя ОСОБА_4 направлялося повідомлення про дату, час та місце розгляду заяви, прокурор не з`явився.

Враховуючи вимоги діючого КПК України, вважаю за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність вказаних вище осіб.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі за явлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. theUnitedKingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

Європейський суд з прав людини, у своєму рішенні у справі "Фельдман проти України", порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п. 97).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Тобто, наведене указує на те, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

При цьому, безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Як вбачається із заяви, на думку заявника, підставою відводу є те, що в провадженні слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_4 перебуває справа № 755/11544/24, провадження № 1-кс/755/403/26 за клопотанням сторони обвинувачення про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000065 від 30.05.2022 року за ч. 2 ст. 322-1 КК України, а саме на судно «ІНФОРМАЦІЯ_1», однак, слідчий суддя ОСОБА_4 вже двічі розглядала вказану справу та її думка вже сформована у двох судових рішеннях, а саме, від 18.04.2025 року про арешт майна - судна "ІНФОРМАЦІЯ_1" та від 04.02.2026 року про його скасування, таким чином, слідчий суддя вже висловила свою ґрунтовну думку у вказаній справі, але клопотання про арешт майна знову чомусь був розподілений на останню та наявні інші чинники, які є підставою для відводу..

Так, згідно з п. 2.3.36. Засад використання автоматизованої системи документообігу Дніпровського районного суду міста Києва, затверджених зборами суддів Дніпровського районного суду м. Києва 22.01.2026 року, визначення слідчого судді здійснюється за правилами автоматизованого розподілу, згідно з вимогами підпункту 2.3.4 пункту 2.3 цих Засад та Положення про АСДС (далі - Засади).

Зокрема, відповідно до пп. 2.3.39.1 п. 2.3.39. Засад, передача судової справи раніше визначеному судді, судді-доповідачу проводиться щодо клопотань (подань, скарг), які надійшли в межах одного кримінального провадження (за номером ЄРДР), якщо інший порядок не визначений зборами суддів.

Таким чином, у цій ситуації, із предмета та меж судового розгляду клопотання, в якому заявлено відвід, не простежується будь-яка залежність чи взаємозв`язок, що прямо чи опосередковано вказували б на упередженість слідчого судді ОСОБА_4 щодо учасників клопотання, чи її необ`єктивність при його розгляді.

Внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Сама ж по собі незгода з діями слідчого судді при постановленні ним процесуального рішення не є підставою його відводу.

У справі № 826/14033/17 в ухвалі від 03.07.2019 ВС сформував позицію про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того, розглядаючи заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді, суддя звертає увагу, що відповідно до Конституції України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя є незалежним при здійсненні правосуддя.

Таким чином, на переконання судді, відсутні підстави стверджувати про існування у даному випадку обставин, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні клопотання або іншим чином давали б підстави сумніватися в неупередженості слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .

Доказів особистої упередженості слідчого судді ОСОБА_4 також не було надано заявником.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 22, 26, 75, 80, 81, 369-372, 376 КПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволені заяви представника JK LTD (ДЖЕЙ КЕЙ ЛТД) - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду справи № 755/11544/24, а саме - клопотання сторони обвинувачення у межах кримінального провадження № 0000065 від 30.05.2022 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: