ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №619/7773/25 Головуючий 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/818/203/26 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: бездіяльність
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

-головуючого ОСОБА_2 ,

-суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

-за участю секретаря ОСОБА_5 ,

-представника заявника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання представника заявника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року, -

УСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції

Цією ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , діючого в інтересах ОСОБА_7 , на постанову начальника сектора дізнання ВП №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області від 30 березня 2024 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000002 від 03 лютого 2024 року.

Вимоги клопотання про поновлення строку та узагальнені доводи особи, яка його подала

22 січня 2026 року на зазначену вище ухвалу представник заявника ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, у якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що резолютивна частина ухвали була оголошена 08 січня 2026 року, а повний текст був опублікований та надісланий на електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС адвоката ОСОБА_6 лише 20 січня 2025 року.

Наголошує, що реальна можливість проаналізувати оскаржувану ухвалу та дійти висновку щодо необхідності її апеляційного оскарження виникла лише після отримання повного тексту ухвали 20 січня 2026 року, що є, на його думку, підставою для поновлення строку.

Позиції учасників апеляційного провадження

В судовому засідання представник заявника підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Заявник та прокурор, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового розгляду, в судове засіданняне з`явились, заяв чи клопотань про перенесення судового засідання не надавали.

Тому апеляційний розгляд проведено за їх відсутності.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника заявника, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає.

Згідно вимог, передбачених п.3 ч.2 ст.395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, відповідно до положень ч.3 ст.395 КПК України, в той самий строк з дня вручення їй копії ухвали. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 КПК України, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За змістом цього закону початок перебігу строку на подачу апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді починається з дня оголошення судового рішення, або з дня отримання копії судового рішення, постановленого без виклику особи, яка її оскаржує.

Згідно висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі №137/785/17, під поважними причинами пропуску процесуального строку на оскарження судового рішення необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строків на оскарження судового рішення, такі підстави. Зазначене узгоджується з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Встановлення строків звернення до суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для сторін та інших осіб того, що зі спливом встановленого законом або судом проміжку часу прийняте судові рішення отримують додаткову легітимність (стабільність) та не передбачатимуть можливості перегляду (скасування), а правові наслідки їх прийняття (вчинення) не будуть відмінені. Тобто встановлені строки звернення до суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу судового рішення.

Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності та об`єктивності, поведінки сторін, значимості справи та її впливу на суспільні відносини і національну безпеку, наявності фундаментальної судової помилки, а також непереборності обставин, що спричинили пропуск строку.

Отже, закон пов`язує строк внесення апеляції на ухвалу суду для заявника, який не перебуває під вартою, не з датою отримання рішення суду, а лише з датою ухвалення судового рішення.

Як слідує із матеріалів провадження, 19 грудня 2025 року представником заявника адвокатом ОСОБА_6 було направлено до суду скаргу на постанову начальника сектора дізнання ВП №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області від 30 березня 2024 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000002 від 03 лютого 2024 року, яка була отримана районним судом в той же день - 19 грудня 2025 року (а.с.1-4).

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 19 грудня 2025 року, вказана скарга надійшла у провадження слідчого судді ОСОБА_1 (а.с. 17).

З матеріалів провадження вбачається, що заявник ОСОБА_7 та її представник адвокат ОСОБА_6 були належним чином повідомлені про дату і час судового розгляду скарги Дергачівським районним судом Харківської області шляхом доставки заявнику ОСОБА_7 повідомлення у додаток «Viber» за її номером телефону (а.с. 64) та представнику заявника адвокату ОСОБА_6 судової повістки в його електронний кабінет (а.с. 65).

Розгляд скарги відбувся 08 січня 2026 року без участі сторін.

Крім того, з матеріалів провадження слідує, що резолютивну частину ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року було доставлено представнику заявника адвокату ОСОБА_6 в його електронний кабінет 10 січня 2026 року (в межах строку на апеляційне оскарження) (а.с. 75).

Тобто, представник заявника не був позбавленим можливості звернутися з апеляційною скаргою в період з 08 січня 2026 року по 13 січня 2026 року будь-яким процесуальним способом у передбачений законом строк та в подальшому доповнити її.

За таких обставин строк на апеляційне оскарження для заявника та його представника у цьому провадженні почав обчислюватися саме з дня оголошення ухвали, тобто з 08 січня 2026 року, який закінчувався 13 січня 2026 року.

Однак, апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді представник заявника адвокат ОСОБА_6 подав лише 22 січня 2026 року, тобто після закінчення встановленого п.3 ч.2 ст.395 КПК України п`ятиденного строку і поважних причин, які б перешкодили йому подати скаргу у встановлений законом строк, у своєму клопотанні не навів.

Таким чином, посилання представника заявника на те, що повний текст ухвали слідчого судді був опублікований та надісланий на його електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС лише 20 січня 2025 року та на поважність пропуску строку апеляційного оскарження у зв`язку з цим, є необґрунтованими.

З огляду на зазначене, обставини справи не свідчать про наявність об`єктивно непереборних причин, які б позбавляли представника заявника можливості своєчасно отримати ухвалу слідчого судді та своєчасно звернутися з апеляційною скаргою.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що строк на подачу апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року представник заявника адвокат ОСОБА_6 пропустив з неповажних причин, а тому підстави для поновлення цього процесуального строку, відсутні.

Керуючись ст.ст.117, 405, ч.3 ст.399 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА :

Клопотання представника заявника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року повернути адвокату ОСОБА_6 .

Копію ухвали невідкладно надіслати адвокату ОСОБА_6 разом з його апеляційною скаргою та додатками до неї.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного суду України протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Головуючий:

Судді: