У Х В А Л А

18 березня 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за №0000028, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.368-5 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

18.03.2026 прокурор Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні за №0000028, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.368-5 КК України, про арешт майна.

В рамках даного клопотання просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , площею 39,4кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) власником якого є ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею з доданого витягу ЄРДР встановлено, що в провадженні Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові перебуває кримінальне провадження №0000028, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.368-5 КК України. Процесуальне керівництво здійснюється прокурорами Закарпатської обласної прокуратури.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР відповідно наданого витягу зазначено те, що «керівник одного із сервісних центрів ГСЦ МВС в Закарпатській області у період часу з 2021 року по 2023 року, будучи особою, уповноваженою на виконання функцій держави, набув активів, сукупна вартість яких більше ніж на шість тисяч п`ятисот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що перевищує його законні інтереси».

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Прокурор, звертаючись із клопотанням до слідчого судді, просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , площею 39,4 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), власником якої є ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Водночас, у порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання не додано належної інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек та Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо вказаного об`єкта нерухомості.

Натомість долучена до матеріалів клопотання інформ ація з вказаних реєстрів стосується приміщення № 3, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , площею 4,4 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), власником якого є інша особа, а саме ОСОБА_5 .

З урахуванням викладених обставин слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна не відповідає вимогам кримінального процесуального закону, у зв`язку з чим підлягає поверненню прокурору для усунення зазначених недоліків.

Для усунення недоліків клопотання прокурору слід встановити строк тривалістю 72 години, обчислення якого розпочинається з моменту фактичного отримання прокурором зазначеного клопотання разом із копією цієї ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_2 у кримінальному провадженні за №0000028, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.368-5 КК України, про арешт майна, - повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити, що повернення клопотання не є перешкодою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів кримінального провадження (арешту майна).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6