печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2026 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту.

В обґрунтування поданого клопотання представник зазначає, що у накладенні арешту відпала потреба.

У судове засідання представник не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Прокурор чи слідчий у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора при оперативному супроводженні Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000441 від 06.05.2020.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.07.2025 року № 757/34890/25-к накладено арешт на майно, зокрема, на вказані земельні ділянки із забороною їх відчуження, розпорядження та користування.

З ухвали про накладення арешту вбачається, що арешт накладено з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Крім того, сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Ващенко проти України" (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так у судове засідання представник не з`явився, клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило.

Крім цього, слідчому судді докази обставин, на які посилається представник не надані, відсутні дані щодо волевиявлення представника на час розгляду клопотання.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що представником не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу забезпечення, оскільки представник не з`явився у судове засідання та на час розгляду клопотання та волевиявлення представника щодо клопотання з`ясувати неможливо, тому підстав для скасування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 22, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1