У Х В А Л А

20.03.2026 м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква заяву потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 365 КК України,

сторони кримінального провадження: прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 , потерпілий ОСОБА_3 , захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_10 ,

У С Т А Н О В И В :

Потерпілий ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 365 КК України. (судова справа № 357/7408/23).

Заява про відвід мотивована тим, що повторний автоматизований розподіл кримінального провадження № 0000053 від 11.03.2022 був проведений з порушеннями ч.3 ст. 35 КПК України, а також Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21 у редакції від 07.03.2024 (на момент проведення автоматичного розподілу) (надалі Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС) та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням РСУ від 02.04.2015 №25 (надалі - Положення об АСДС)

Саме розпорядження керівника апарату суду Білоцерківського міськрайонного суду Київської області №10 від 10.05.2024 було підписане ОСОБА_11 , за допомогою КЕП 14.05.2024 в 11 год. 44 хв. 41 сек., а надійшло дане розпорядження після підписання до ЕСІТС 14.05.2024 в 15 год. 58 хв. Тобто станом на 10 год. 22 хв. 05 сек. 13.05.2024, коли був проведений повторний автоматизований розподіл судової справи № 357/7408/23 (кримінального провадження № 0000053 від 11.03.2022) між суддями Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, розпорядження керівника апарату суду Білоцерківського міськрайонного суду Київської області №10 від 10.05.2024 до автоматизованої системи не було внесено, а без його внесення до АСДС повторний розподіл справи 357/7408/23 (кримінального провадження № 0000053 від 11.03.2022) між суддями не міг бути здійснений згідно передбаченого порядку автоматичного розподілу справ без втручання в роботу АСДС службовими особами суду, які мають право доступу до цієї системи.

Це свідчить про порушення порядку та безпідставність проведення 13.05.2024 повторного автоматизованого розподілу судової справи № 357/7408/23 (кримінального провадження № 0000053 від 11.03.2022), за результатами якого розгляд даної справи був розподілений саме судді ОСОБА_4 , який є головою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Позиції сторін.

Суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

Обвинувачений ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_12 , обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_13 , обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник ОСОБА_14 , будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду заяви, в судове засідання не прибули.

Натомість, захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_12 подала до суду заяву у якій просила розглядати заяву про відвід судді ОСОБА_4 за її відсутності, проти задоволення заяви заперечила через її необгрунтованість.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_14 в судове засідання не прибув, натомість надіслав до суду заяву про розгляд заяви про відвід судді без його участі та без участі його підзахисного. У задоволенні заяви просив відмовити у зв`язку з її необгрунтованістю.

Оскільки за змістом частини третьої статті 81 КПК України при розгляді заяви про відвід участь особи, якій заявлено відвід та учасників судового розгляду не є обов`язковою, суд приходить до висновку про можливість її розгляду за відсутності осіб, які не з`явилися.

У судовому засіданні потерпілий ОСОБА_3 заяву про відвід судді ОСОБА_15 підтримав та просив її задовольнити за викладених у ній підстав. Додатково пояснив, що відвід судді заявляє також через те, що він затягує розгляд справи, цілий рік розгляд справи відкладається через те, що суддя перебуває у нарадчій кімнаті по інших справах, а останнім часом задовольняє заяви про відвід прокурорів. Уточнив, що правовою підставою для відводу судді ОСОБА_4 є п. 5 ч. 1 ст. 75 КК України - порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справ.

Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримав заяву потерпілого про відвід судді ОСОБА_16 від розгляду вказаного кримінального провадження. Додатково пояснив, що суддею не дотримуються розумні строки розгляду справи, задовольняються відводи заявлені прокурорам Білоцерківської окружної прокуратури, в тому числі і тим, які входили в групу прокурорів на стадії досудового розслідування. Вказані обставини можуть викликати сумнів в неупередженості судді ОСОБА_4 при розгляді даної справи.

Захисник ОСОБА_10 просила у задоволенні заяви про відвід відмовити, посилаючись на її необгрунтованість. На другому році розгляду кримінального провадження потерпілому прийшло розуміння того, що 13.05.2024 відбулося істотне порушення при проведенні повторного автоматизованого розподілу судової справи. Вважає такі дії затягуванням розгляду справи з боку потерпілої сторони. Заявлений відвід є формальним та необгрунтованим, оскільки не містить жодних доказів упередженості суду.

Мотиви суду.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали судової справи необхідні для розгляду заяви про відвід, доходить висновку, що заява потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначаються завдання суду. Зокрема, вказаною статтею передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та Законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, серед іншого, 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтею 75 КПК України, слідчому судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадження. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу.

Законним є склад суду, який сформований згідно з вимогами кримінального процесуального закону щодо кількості суддів, з додержанням процедури визначення судді (колегії суддів) для конкретного судового провадження, з урахуванням відповідності суддів їх статусу і спеціальним указівкам закону щодо якостей судді, а також за відсутності обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні чи порушують правила недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні й незмінності складу суду.

Вимоги КПК України щодо законності складу суду спрямовані на забезпечення права на справедливий суд, проголошеного в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. У практиці Європейського суду з прав людини недодержання вимог щодо складу суду визнається порушенням положень п. 1 ст. 6 Конвенції про необхідність розгляду справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом. Такі порушення, зокрема, констатовані в рішеннях «Лавенс проти Латвії» від 28 листопада 2002 року, «Пероте Пеллон проти Іспанії» від 25 липня 2002 року, тощо.

Судом встановлено, що кримінальне провадження № 0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 365 КК України (судова справа ЄУН 357/7408/23 номер провадження 1-кп/357/348/24), до 09.05.2024 перебувало у провадженні судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_17 .

Згідно наказу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за № 39/в/г 09.05.2024 судді ОСОБА_17 надана відпустка у зв`язку з вагітністю та пологами з 09.05.2024 по 11.09.2024 на підставі медичного висновку № НМАВ-9МВТ-73ХР К975 від 09.05.2024, у зв`язку з чим розпорядженням керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області №10 від 10.05.2024 було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи Єдиний унікальний номер 357/7408/23 номер провадження 1-кп/357/348/24 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 365 КК України (а.с.20 т. 2).

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2024 головуючим суддею у даній судовій справі визначеного суддю Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 (а.с. 21-24 т. 2), який ухвалою від 15.05.2024 прийняв справу до свого провадження та призначив до судового розгляду ( а.с. 25 т.2).

Як на підставу для відводу судді потерпілий посилається на порушення порядку та безпідставність проведення 13.05.2024 повторного автоматизованого розподілу судової справи, оскільки розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи №10 від 10.05.2024 було підписане керівником апарату суду Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_11 за допомогою КЕП 14.05.2024 в 11 год. 44 хв. 41 сек., тобто після проведення повторного автоматизованого розподілу справи між суддями о 10 год. 22 хв. 05 сек. 13.05.2024. Оскільки станом час проведення повторного автоматизованого розподілу справи між суддями розпорядження не було внесене до АСДС, то розподіл справи не міг бути здійснений згідно передбаченого порядку автоматичного розподілу справ без втручання в роботу АСДС службовими особами суду, які мають право доступу до цієї системи.

Із отриманого на запит суду повідомлення керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_18 № 1/14/2026 від 11.03.2026 судом встановлено, що розпорядження № 10 від 10.05.2024 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи № 357/7408/23 було внесено до автоматизованої системи КП «Д-3» 10.05.2024 о 14:02 год. 13.05.2024 матеріали кримінального провадження та розпорядження, яке було додане до них, передано начальнику відділу документального обігу і контролю по кримінальним справам та адмінправопорушенням ОСОБА_19 для визначення нового судді. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2024 зазначене вище кримінальне провадження розподілене судді судді ОСОБА_4 та передано для розгляду. Відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду в редакції від 04.04.2015 (зі змінами і доповненнями) після повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 14.05.2024 електронний примірник розпорядження № 10 від 10.05.2024 було підписано в КП «Д-3».

Із розпорядження керівника апарату Білоцерківського міськрайонного суду Київської області №10 від 10.05.2024 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу ( а.с. 20 т. 2), вбачається, що воно було внесене до автоматизованої системи 10.05.20124 о 14:02:15 (п`ятниця).

Судом встановлено, що паперовий примірник розпорядження був роздрукований з АСДС, підписаний керівником апарату ОСОБА_20 та доведений до відома начальника відділу документального обігу і контролю по кримінальним справам та адмінправопорушенням апарату суду ОСОБА_21 , про що свідчить її підпис на розпорядженні.

На виконання розпорядження № 10 від 10.05.2024 начальником відділу документального обігу і контролю по кримінальним справам та адмінправопорушенням апарату суду ОСОБА_22 13.05.2024 о 10:22:05 год. був проведений повторний розподіл судової справи № 357/7408/23, що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями (а.с. 21-24 т.2).

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем)…

Особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 12 ст. 35 КПК України).

Відповідно до п. 130 розділу VI «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, до початку функціонування підсистеми автоматизованого розподілу справ у складі ЄСІТС: визначення судді, судді-доповідача та присяжних для розгляду справи здійснюється відповідно до вимог розділу IV цього Положення засобами автоматизованої системи документообігу суду.

Відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджену рішенням Ради суддів України 02.04.20215 № 25 (зі змінами і доповненнями) винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.

Із вказаних положень слідує, що для того, що провести повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями відповідальній службовій особі мають бути передані матеріали судової справи та вмотивоване розпорядження керівника апарату.

У даній справі встановлено, що повторний автоматизований розподіл судової справи № 357/7408/23 був проведений начальником відділу документального обігу і контролю по кримінальним справам та адмінправопорушенням апарату суду ОСОБА_22 , 13.05.2024 (понеділок) о 10:22:05 год, після отримання матеріалів справи з письмовим вмотивованим розпорядженням керівника апарату про повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями № 10 від 10.05.2024, що повністю узгоджується з п. 2.3.50 Положення.

Абзацом другим п. 2.3.50 Положення визначено, що електронний примірник такого розпорядження (додаток №7) вноситься до автоматизованої системи не пізніше наступного робочого дня, що настає після його підписання.

Суд зазначає, що саме по собі підписання керівником апарату суду Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_11 за допомогою КЕП електронного примірника розпорядження № 10 від 10.05.2024 про проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 14.05.2024 в 11:44:41 год, тобто після проведення повторного автоматизованого розподілу справи між суддями о 10:22:05 год 13.05.2024 не слугує самостійною підставою для висновку про визначення складу суду із порушенням вимог ст. 35 КПК України.

Зважаючи на те, що у даній справі повторний автоматизований розподіл справи відбувався на підставі письмового вмотивованого розпорядження керівника апарату суду, то суд доходить висновку про те, що такий відбувся у відповідності до вимог п. 2.3.50 Положення та ст. 35 КПК України.

Таким чином, склад суду у даному провадженні сформований згідно порядку визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, за відсутності обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а тому суддя ОСОБА_4 є складом суду визначеним законом.

Заявляючи відвід судді ОСОБА_4 , потерпілий ОСОБА_3 та прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 також висловлюють незгоду із процесуальними діями та рішеннями, прийнятими суддею у межах даного кримінального провадження: суддя не розглядає кримінальне провадження, майже рік був в нарадчих кімнатах, задовольняє заяви обвинувачених та їх захисників про відвід прокурорів Білоцерківської окружної прокуратури. Вказані обставини на думку прокурора можуть викликати сумніви щодо неупередженості судді.

Суд зазначає, що незгода сторони з діями та рішеннями судді не є тією обставиною, яка виключає його участь в кримінальному провадженні, а суд, який розглядає заяву про відвід судді, не є органом, уповноваженим на оцінювання процесуальних дій/рішень судді та на надання відповідей щодо певних процесуальних питань, а діє виключно в межах ст.ст. 75-81 КПК України.

Згідно з роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 "Про незалежність судової влади", процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом (п. 10). Відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland)). У кожній

окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що

розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про

небезсторонність суду.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 за заявою № 33949/02).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, окремо від поведінки самої судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 за заявою № 33949/02).

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться". Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

У справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої зацікавленості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Суд констатує, що заявником не наведені обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді чи наявність певної особистої зацікавленості у результатах розгляду справи, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у кримінальному провадженні.

Отже, автоматизований розподіл між суддями вищезазначеного кримінального провадження проведено з дотриманням вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду та вимог ст.35 КПК України.

Будь-яких інших визначених законом підстав для відводу судді в ході розгляду заяви про відвід, судом встановлено не було, а наведених заявником міркувань не достатньо для суду, щоб дійти висновку про наявність підстав для відводу судді, тому суд вважає, що заява про відвід, розглянута в межах заявлених доводів, задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 80, 81 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні заяви потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000053, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 28, ч.2 ст. 365 КК України (судова справа № 357/7408/23).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений о 12-45 год. 23.03.2026.

Суддя ОСОБА_23