Справа № 127/6740/26
Провадження №11-сс/801/240/2026
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

при секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02 березня 2026 року про застосування заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Запоріжжя, громадянина України, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 121 КК України,-

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02 березня 2026 року задоволено погоджене із прокурором клопотання слідчого СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 про застосування заходу забезпечення кримінального провадження № 0000135, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.02.2026 року за ознаками частини першої статті 121 КК України запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

Застосовано до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому 28.02.2026 оголошено підозру за частиною першою статті 121 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів до 28 квітня 2026 року без визначення застави.

Приймаючи рішення про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя вказав, що прокурором під час розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри, а також наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, внаслідок чого дійшов висновку про необхідність застосування виключного запобіжного заходу, яким є тримання під вартою.

Водночас з огляду на положення п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України у зв`язку із вчиненням злочину із застосуванням насильства, слідчий суддя вважав за недоцільне визначати заставу.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, що її подала.

В апеляційній скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 ставиться питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02 березня 2026 року через істотні порушення кримінального процесуального закону та невідповідність висновків фактичним обставинам провадження. Просить винести своє рішення, яким застосувати до ОСОБА_8 менш суворий запобіжний захід.

Апеляційна скарга мотивована тим, що прокурором під час судового розгляду не доведені ризики, зазначені слідчим у клопотанні. Окрім того не враховано особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце проживання, має на утриманні двох малолітніх дітей, на обліках у лікарів не перебуває.

Позиції учасників судового провадження.

Захисник підозрюваного ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 підтримала доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній та просила задовольнити її в повному об`ємі.

Прокурор ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника підозрюваного не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційних скарг.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України; ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог статті 94 КПК України; з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав його ухвалення.

Як убачається з ухвали, слідчим суддею зазначені вимоги закону дотримано та висновки щодо необхідності застосування виключного запобіжного заходу, викладені в ухвалі, належним чином умотивовані.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

Оскільки висновки слідчого судді щодо обґрунтованості оголошеної підозри захисником не оспорюються, тому ухвала слідчого судді у цій частині апеляційним судом не перевіряється.

Висновки щодо доведеності ризиків та застосування виключного запобіжного заходу.

Стосовно наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважав доведеними ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, а також незаконного впливу на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні.

Під ризиками, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною першою статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій.

Оцінюючи ступінь заявлених ризиків суд наголошує, що можливе призначення в майбутньому кримінального покарання у виді позбавлення волі, яке належить відбувати реально в місцях несвободи, у певній мірі може бути об`єктивною підставою вважати доведеним, що підозрюваним буть вчинятись спроби ухилятись від органів досудового розслідування чи суду. У даному ж провадженні у сукупності із тяжкістю інкримінованого злочину та значного суспільного резонансу суд вважає доведеним ризик, передбачений пунктом першим частини першої статті 177 КПК України.

Окрім того письмовим доказами, долученими до клопотання про застосування запобіжного заходу (показаннями потерпілого та змісту оголошеної підозри) установлено, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину саме із застосуванням насильства щодо іншої особи та ця обставина безумовно підтверджує ризик незаконного тиску на учасників провадження у майбутньому (пункт третій частини першої статті 177 КПК України).

За приписами статті 187 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.

Як убачається з оскаржуваної ухвали, слідчим суддею враховано вік підозрюваного, наявність місяця проживання та соціальні зв`язки. Втім, навіть з урахуванням цих даних про особу ОСОБА_8 на даному початковому етапі досудового розслідування до останнього необхідно застосувати винятковий запобіжний захід, оскільки менш суворі, навіть домашній арешт, не зможуть забезпечити досягнення завдань кримінального провадження та виконання підозрюваним процесуальних рішень.

Висновки щодо можливості визначення застави.

Відповідно до положень частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Проте частина четверта статті 183 КПК України встановлює винятки з цього правила та зазначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, з-поміж інших щодо злочину, пов`язаного із застосуванням насильства або погрозою його застосування (пункт перший частини четвертої статті 183 КПК).

Як убачається із матеріалів судового провадження, ОСОБА_8 раніше судимий, а востаннє 05.10.2023 за ст. 185 ч. 3 КК України до 5 (п`яти) років позбавлення волі та звільнений від відбування покарання з випробуванням. Таким чином установлено, що нове кримінальне правопорушення вчинено підозрюваним під час звільнення від відбування покарання з випробуванням та такі дані щодо його попередніх засуджень за вчинення умисних корисливих злочинів певним чином характеризують особу підозрюваного та дозволяють спрогнозувати майбутню поведінку, яка втім, свідчить про те, що на даному етапі кримінального провадження визначення застави не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 02 березня 2026 року про застосування заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 121 КК України залишити без змін.

Ухвала є остаточною та не може бути оскаржена у касаційному порядку.

Відповідно до частини четвертої статті 532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: