СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1894/26
ун. № 759/5608/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2026 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000208 від 08.07.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 367 КК України,

ВСТАНОВИВ:

у березні 2026 р. до суду надійшло вищезазначене клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що упродовж 2023-2025 років під час виконання договорів публічних закупівель укладених між Трипільською тепловою електричною станцією ПАТ «Центренерго», Товариством з обмеженою відповідальністю «Запорізький Тепло-Енерго Проект» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Інвентум Україна» реалізовано єдиний протиправний механізм, який полягав у завищенні фактичних обсягів виконаних робіт та вартості використаних матеріальних ресурсів із подальшим внесенням таких завищених показників до первинних облікових документів - актів приймання виконаних робіт за формою КБ-2в та довідок про вартість виконаних робіт, що слугували правовою та фактичною підставою для перерахування грошових коштів.

У межах зазначеного механізму службові особи ТОВ «Запорізький Тепло-Енерго Проект» та ТОВ «Інвентум Україна» діючи умисно, з корисливих мотивів, використовуючи своє службове становище, організували складання та подання замовнику актів КБ-2в із завідомо недостовірними відомостями щодо обсягів і вартості виконаних робіт, що стало підставою для незаконного заволодіння коштами ПАТ «Центренерго», чим Державі завдано майнової шкоди в особливо великих розмірах.

Досудовим розслідування встановлено, що за результатами проведення тендерної процедури публічних закупівель, між ПАТ «Центренерго» Трипільська ТЕС ПАТ «Центренерго», ТОВ «Запорізький Тепло-Енерго Проект» та в особі директора ОСОБА_4 та ТОВ «Інвентум Україна» в особі директора ОСОБА_5 укладено ряд договір про закупівлю робіт.

Вказаними договорами, зокрема передбачено права та обов`язки сторін даних договорів, згідно з якими виконавець зобов`язаний: забезпечити виконання робіт у строки, встановлені цими договорами; забезпечити виконання робіт, якість яких відповідає умовам, установленим розділами цих договорів; виконати роботи, зазначені у додатках до договорів, якісно, своєчасно та у повній відповідності з умовами договору та чинного законодавства України; по завершенню кожного з етапів виконання робіт (по завершенню всього комплексу робіт) представляти замовникові акти прийому-передачі виконаних робіт, разом з документами та інформацією, що необхідні замовнику для підписання акту прийому-передачі виконаних робіт (примірна форма № КБ-2в), перелік яких у разі необхідності зазначається в додатках до договору.

Згідно договорів, у випадку ненадання таких документів виконавцем, замовник має право не підписувати відповідні акти прийому - передачі виконаних робіт та не оплачувати вказані в цьому акті обсяги робіт або вимагати повернення відповідного розміру попередньої оплати (у разі застосування такого порядку оплати); протягом 7 днів з дати підписання остаточного акту прийому-передачі робіт надати замовникові звіт про використання матеріалів; в той же термін повернути замовникові залишки матеріалів шляхом підписання сторонами акту прийому-передачі матеріалів (у разі використання матеріалів замовника); усунути за свій рахунок та у відповідні строки допущені в роботі недоліки та/або відхилення від умов договору.

Таким чином, згідно з умовами зазначених договорів Товариства-підрядники, як виконавці зобов`язувались виконувати передбачені договорами роботи у повному обсязі, якісно та у визначені строки, з оформленням первинних облікових документів, зокрема актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідок про вартість виконаних робіт, які подавалися замовнику для підписання та подальшої оплати.

Так, службовими особами ТОВ «Запорізький Тепло-Енерго Проект» та ТОВ «Інвентум Україна», з метою реалізації злочинного умислу, направленого на заволодіння майном ПАТ «Центренерго»/Трипільська ТЕС ПАТ «Центренерго», із залученням інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, здійснено ряд фінансово-господарських операцій з іншими суб`єктами господарювання, направлених на штучне та безпідставне завищення вартості матеріалів, що використовувались для виконання вищевказаних договорів.

Таким чином, впродовж 2023-2025 років, в ході виконання угод укладених за результатами публічних закупівель Трипільська ТЕС ПАТ «Центренерго», службовими особами ТОВ «Запорізький Тепло-Енерго Проект» та ТОВ «Інвентум Україна», шляхом зловживання своїм службовим становищем в умовах воєнного стану, було вчинено заволодіння грошовими коштами замовника - ПАТ «Центренерго», шляхом їх перевитрати, що призвело до заподіяння майнової шкоди державним інтересам в особі ПАТ «Центренерго» в особливо великих розмірах.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 діючи умисно, усвідомлюючи злочинне походження майна, а саме грошових коштів здобутих злочинним шляхом, за попередньою змовою групою осіб, протягом тривалого часу вчиняли дії, спрямовані на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Встановлено, що впродовж 2023-2025 років ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , маючи фактичний контроль та вплив на організацію фінансових процесів, координували укладення низки правочинів, які за формою мали ознаки господарських договорів, проте фактично не передбачали реального надання послуг або виконання робіт.

У невстановлені час, у невстановленому місці, ОСОБА_6 використовуючи свій вплив та родинні зв`язки та фактично контролюючи діяльність ТОВ «ЗТЕП», ТОВ «ДЕМЗ-інжинірінг», ТОВ «ДЕМЗ» через підконтрольних йому ОСОБА_8 та інших осіб, залучив до протиправної діяльності ОСОБА_9 , який є бенефіціарним власником та фактично одноосібно контролює діяльність ТОВ «Інвентум Україна», а також ОСОБА_7 , який працевлаштований на ТОВ «Інвентум Україна».

Так, впродовж 2023-2025 років між ТОВ «ЗТЕП», ТОВ «Інвентум Україна» та ТОВ «Будін-сервіс», ТОВ «Будін-торг», ТОВ «ТВК «Джунь», ТОВ «ВК «Індастрі», ТОВ «Компанія Буд Експерт», ТОВ «Будімпекс-Дніпро», ТОВ «Стандарт-Буд», ПП «Миргородський завод будівельних матеріалів», ПП «Торгбуд», ТОВ «АЯ-будівництво», ТОВ «ТД Сафорт», ТОВ «Глобал-Будтранс», ТОВ «Янора», ТОВ «Магнат-люкс», ТОВ «Оптсум-трейд», ТОВ «ДЮС Трейд», ТОВ «Арована ЛТД», ТОВ «Лонгвінд», ТОВ «Промлого», ТОВ «Асна буд», ТОВ «Тисяча і одна дрібничка», ТОВ «Аквантіс-інноваційні системи», ТОВ «Агро трейд лайф», ТОВ «Моторз партс Україна», ТОВ «Хемпстон трейд», ТОВ «Товари для будинку та саду» та іншими суб`єктами господарювання, здійснювались фінансово-господарські відносини під час яких укладались відповідні договори та складались первинні бухгалтерські документи.

Водночас встановлено, що зазначені фінансово-господарські відносини мали фіктивний характер, тобто здійснювались без фактичного постачання товарів, робіт, послуг зокрема, вищезазначені СГД виконували роль транзитної структури, через яку здійснювалася легалізація грошових коштів, одержаних унаслідок протиправної діяльності.

Грошові кошти сплачені за результатами таких фінансово-господарських відносин, за безпосередніми вказівками ОСОБА_9 , який усвідомлював їхнє злочинне походження, легалізовувались шляхом їх інтеграції у фінансово-господарський оборот підконтрольних та пов`язаних підприємств на території України, зокрема через укладення формальних правочинів та господарських договорів, що надавали зазначеним коштам вигляд законних доходів.

Так, оплата за нібито виконані роботи, придбані ТМЦ, надходила від ТОВ «ЗТЕП» та ТОВ «Інвентум Україна» на рахунки вищезазначених СГД, після чого перераховувалася на рахунки інших підконтрольних групі осіб підприємств та обготівковувалось. Подальше використання зазначених коштів у господарській діяльності підприємств спрямовувалось на надання правомірного вигляду доходам, одержаним злочинним шляхом.

Так, ОСОБА_7 впродовж 2023-2025 років здійснено ряд фінансових операцій пов`язаних із зняттям та розподілом грошових коштів між учасниками протиправного механізму.

Зазначені грошові кошти, за безпосередніми вказівками ОСОБА_9 та ОСОБА_6 , фактично отримані ОСОБА_7 , який усвідомлював їхнє злочинне походження та зв`язок із протиправною діяльністю, та розподілені між іншими учасниками протиправного механізму.

Встановлено, що ОСОБА_7 перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, впродовж 2023-2025 років залучив невстановлених досудовим розслідуванням осіб до здійснення передачі легалізованих грошових коштів до ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_6 та інших осіб, які в свою чергу організували отримання та розподілення грошових коштів між іншими невстановленими учасниками протиправного механізму.

Сукупність наведених обставин свідчить, що ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та іншими невстановленими на даний час особами, здійснювали використання та розпорядження майном, щодо якого існували об`єктивні підстави вважати його одержаним злочинним шляхом, у тому числі шляхом проведення та координування фінансових операцій, спрямованих на приховування та маскування незаконного походження на загальну суму що перевищує 51 462 870, 84 грн.

В ході досудового розслідування вжито необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна підозрюваної у кримінальному провадженні ОСОБА_8 , та на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, а саме: квартира, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:22400527, за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_8 (РНОКПП: НОМЕР_1 ); автомобіль марки BMW X5, державний номерний знак НОМЕР_2 , 2014 року випуску, VIN: НОМЕР_3 , що зареєстрований на праві власності за ОСОБА_8

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні та необхідність застосування заходів забезпечення кримінального провадження, про які він просить суд.

Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України з якої вбачається, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

На підставі ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що існують передбачені законом підстави для арешту майна; надано достатньо доказів, які вказують на те, що майно на яке було спрямоване вказане правопорушення, тобто є предметом кримінального правопорушення; враховано розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення; відсутність негативних наслідків арешту майна для інших осіб.

Таким чином, у вказаному клопотанні зазначено, що підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, що передбачено ч. 1-3 ст. 170 КПК України, конфіскація майна, як вид покарання, забезпечення відшкодування завданої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди та п. 1 ч. 2 ст. 170КПК України збереження речових доказів.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, а підтверджень, що майно було тимчасово вилучене, у матеріалах справи відсутні.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя, розглянувши дане клопотання та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, прийшов до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000208 від 08.07.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 367 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить та перебуває у фактичному розпорядженні підозрюваної ОСОБА_8 , а саме: квартира, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:22400527, за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_8 (РНОКПП: НОМЕР_1 ); автомобіль марки BMW X5, державний номерний знак НОМЕР_2 , 2014 року випуску, VIN: НОМЕР_3 , що зареєстрований на праві власності за ОСОБА_8 .

Встановити заборону на вчинення будь-яких реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно стосовно вказаного майна особам, що мають право на вчинення таких реєстраційних дій згідно положень Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1