Справа № 991/7406/25
Провадження 1-кп/991/97/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 березня 2026 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд у складі головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000799 від 17.11.2017 за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тур`ї Закарпатської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , є народним депутатом України, у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Чусовий Пермського краю Російської Федерації, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає: АДРЕСА_4 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка м. Ужгород, громадянка України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець с. Порошково Перечинського району Закарпатської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_7 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України;

ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця с. Коритняни Ужгородського району Закарпатської області, громадянина України, місця реєстрації в Україні немає, останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_8 (стосовно якого здійснювалось спеціальне досудове розслідування), у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На стадії підготовчого судового розгляду у Вищому антикорупційному суді перебуває вищевказане кримінальне провадження

На електронну адресу Вищого антикорупційного суду 28.11.2025 надійшло клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу в частині зменшення розміру застави до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242420 гривень.

В судовому засіданні 24.02.2026 подав заяву про уточнення клопотання про зміну запобіжного заходу в резолютивній частині стосовно суми грошових коштів, які підлягають поверненню заставодавцям пропорційно до сум внесених ними застав.

Захисник обґрунтовує клопотання тим, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду 03.11.2023 у справі № 991/9603/23 частково задоволено клопотання детектива НАБУ щодо застосування до підозрюваної на той час ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді застави у розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 342 000 гривень з покладенням ряду обов`язків.

На виконання ухвали суду чоловіком обвинуваченої на депозитний рахунок ВАКС внесено 320 000 гривень, ОСОБА_14 - 240000 гривень, ОСОБА_15 - 387000 гривень, ОСОБА_16 - 395000 гривень.

Ухвалою суду від 22.12.2023 у справі № 991/11012/23 строк дії обов`язків продовжено до 22.01.2024, після чого обов`язки не продовжувались.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.02.2024 у справі № 991/793/24 розмір встановленої ОСОБА_6 застави зменшено до 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908400 гривень.

На даний час, на переконання захисника, наявні обставини які свідчать про зменшення, встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених п. п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку із закінченням досудового розслідування та направленням обвинувального акта до суду.

Захисник посилається на тривалість часу після зміни запобіжного заходу, який складає понад 1,5 роки; не звернення прокурора з клопотанням про продовження дій обов`язків, що свідчить на думку сторони захисту про відсутність з боку сторони обвинувачення будь-яких претензій щодо процесуальної поведінки обвинуваченої, яка не вчиняла дій, передбачених статтею 177 КПК України.

Захисник вважав, що намір обвинуваченої переховуватись не доведено прокурором, враховуючи, що за вказаний період вона двічі виїжджала за кордон та поверталась в узгоджені з прокурором терміни. Має міцні соціальні стосунки: перебуває у шлюбі, має на вихованні малолітню дитину, працевлаштована. Родина немає нерухомості за кордоном та матеріальних статків, які б дозволили довготривало перебувати за кордоном, а на нерухоме майно чоловіка (два автомобілі та дві земельні ділянки) накладено арешти. Спільний дохід подружжя за останні 7 років складає трохи більше 300000 гривень.

Таким чином, факт закінчення досудового розслідування та належна процесуальна поведінка обвинуваченої зменшили ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та суду та незаконного впливу на свідків у цьому провадженні, що є підставою для зменшення розміру застави.

Подальше застосування застави у визначеному розмірі, на твердження сторони захисту, обмежує права ОСОБА_6 і є необґрунтованим, оскільки належна процесуальна поведінка обвинуваченої та виконання процесуальних обов`язків можуть бути забезпечені мінімальним розміром щодо особи, яка обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2412240 гривень.

Частину застави захисник просить повернути заставодавцям ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 .

Захисником долучені копії документів, на які він посилається у клопотанні.

Доводи сторін при розгляді питання про зміну запобіжного заходу

Захисник обвинуваченої ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_9 підтримав клопотання про зміну запобіжного заходу з підстав, зазначених у ньому, з урахуванням поданого уточнення. Вказав, що обвинувачена ОСОБА_6 жодного разу не порушувала умови застосування запобіжного заходу, прибуває за кожним викликом до судового засідання. Додав, що ризики, враховуючи стадію кримінального провадження, суттєво зменшились.

Обвинувачена ОСОБА_6 підтримала клопотання про зміну запобіжного заходу та просила задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу. Вказав на те, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду не припинив існувати. Також зазначив, що ризик незаконного впливу на свідків продовжує існувати до безпосереднього допит свідків у суді, а встановлений розмір суми застави забезпечує належну процесуальну поведінку обвинуваченої.

Інші обвинувачені та захисники висловили спільну позицію та підпримали клопотання про зменшення розміру застави.

Мотиви та оцінка суду

Запобіжний захід є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу (ч. 3 ст. 315 КПК України).

Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання (стаття 201 КПК України).

Клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, ч. 1 ст. 194 КПК України встановлює, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу обвинуваченій, суд виходить із того, що в силу ч. 2 ст. 42 КПК України ОСОБА_6 перебуває у процесуальному статусі обвинуваченої, тому суд не надає оцінку наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, а питання вагомості доказів висунутого обвинувачення та його обґрунтованості суд вирішує у змагальному судовому процесі під час розгляду справи по суті.

Перелік підстав для зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту не передбачений кримінальним процесуальним законом, а ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами може бути суттєва зміна обставин, які було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, зокрема, змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

Суд зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

З долучених захисником документів судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду 03.11.2023 у справі № 991/9603/23 частково задоволено клопотання детектива НАБУ та до підозрюваної ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді застави у розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 342 000 гривень з покладенням ряду обов`язків, а саме: 1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; 2) не відлучатись із Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; 4) утримувались від спілкування щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру з громадянами, які продали земельні ділянки ТОВ «СТОВ «Континент» іншим підозрюваним, а також зі свідками ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 ; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїздку за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (т. 5 а.с. 83).

На виконання ухвали суду на депозитний рахунок ВАКС внесено 320 000 гривень ОСОБА_18 , ОСОБА_14 - 240000 гривень, ОСОБА_15 - 387000 гривень, ОСОБА_16 - 395000 гривень, що відповідними банківськими квитанціями та довідкою ВАКС від 09.11.2023 № 03.13.04/79/2023 (т. 5 а.с.86-89).

На час розгляду цього клопотання про зміну запобіжного заходу строк дії обов`язків закінчився. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Таким чином, на день розгляду клопотання до обвинуваченої ОСОБА_6 продовжує діяти запобіжний захід у виді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно до вимог ч. 5 ст.194 КПК України зобов`язує обвинувачену прибувати за кожною вимогою до суду.

Розглядаючи питання наявності ризиків, суд переконаний, що на даний час продовжує існувати ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, а також ризик впливу на свідків.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі "Клішин проти України" у справі №30671/04 від 23.01.2012 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме або вже здійснив відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для обвинуваченої переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Така позиція відповідає практиці ЄСПЛ. Так, суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений (§ 80, заява № 33977/96 в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria»).

Суд відхиляє доводи сторони захисту про відсутність ризику переховування з огляду на належну процесуальну поведінку обвинуваченої, а також на відсутність спроб обвинуваченої переховуватись від суду.

Суд переконаний, що належна процесуальна поведінка обвинуваченої та сумлінне виконання нею обов`язків, не свідчить про відсутність ризику переховування, а навпаки вказує на те, що застосований запобіжний захід у вигляді застави, є таким, що достатньою мірою гарантує належну поведінку обвинуваченої у кримінальному провадженні, а загроза втрати такої застави (стягнення у дохід держави) є ефективним стримуючим фактором для неї.

Варто наголосити, що запобіжним заходом, застосованим до обвинуваченої ОСОБА_6 , визначена застава, яка є достатньо ефективним запобіжним заходом, в основу якого покладено економічну зацікавленість у збереженні грошової суми та моральні та/або матеріальні зобов`язання обвинуваченої перед іншими фізичними або юридичними особами, які виступили заставодавцями. Державний примус у процесі застосування застави породжується реальною загрозою втрати заставодавцем грошей у разі невиконання обвинуваченою покладних на неї зобов`язань, передбачених ч 7 ст. 42 КПК України. А тому застава є досить дієвим запобіжним заходом, що з одного боку не тягне за собою накладення такого широкого кола обмежені прав і свобод людини, як інші запобіжні заходи, а з іншого - є запобіжником, що стримує особу від проявів неналежної процесуальної поведінки.

Таким чином, фактично застава у відповідному розмірі забезпечує виконання обвинуваченою покладеного на неї процесуального обов`язку прибути за викликом до суду, та є засобом запобігання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Відсутність з боку обвинуваченої будь-яких порушень чи створення перешкод для кримінального провадження, за умови застосування до неї запобіжного заходу, сумлінне виконання нею покладених на неї обов`язків на стадії досудового розгляду, не є достатньою підставою для твердження про відсутність того чи іншого ризику.

Тобто зазначена обставина свідчить про те, що застосований запобіжний захід є дієвим, та таким, що у достатній мірі забезпечує її належну процесуальну поведінку. Тому зазначені доводи, не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.

Щодо ризику впливу на свідків, то слід враховувати визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Відтак, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наразі триває підготовче судове провадження. Разом з тим, обвинуваченій відкриті матеріали досудового розслідування, тому вона обізнана про осіб, які дали показання в цьому кримінальному провадженні, зміст їхніх свідчень та їхні персональні дані, що створює передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на свідків. Свідки наразі допитані не були, відтак, ризик продовжує існувати.

У разі призначення справи до судового розгляду учасників кримінального провадження очікує тривалий і ресурсномісткий судовий процес, з огляду на значну кількість учасників, від кожного з них вимагається сумлінне та відповідальне виконання процесуальних обов`язків. Не явка хоча б в одне судове засідання може зумовити відкладення розгляду справи, що призведе до нераціонального використання часу та процесуальних ресурсів суду, сторін і інших учасників кримінального провадження. Водночас, застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі, який викликає острах втрати грошових активів, є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої та гарантування її участі у судовому розгляді.

На переконання суду, обраний щодо обвинуваченої запобіжний захід у вигляді застави, у визначеному розмірі, буде співмірним з існуючими ризиками, та буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної його процесуальної поведінки.

Таким чином, суд дійшов висновку, що стороною захисту суду не надано переконливих доказів, які б обумовили зміну застосованого до ОСОБА_6 запобіжного заходу, тому у задоволенні клопотання слід відмовити. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 177-178, 194, 182, 201, 314 - 316, 369, 372, КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_6 .

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1