Справа № 953/2735/26
н/п 1-кс/953/1316/26
УХВАЛА

"11" березня 2026 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю заявника - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність службових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 25.02.2026,-

встановив:

09.03.2026 до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій заявник просить: поновити строк на оскарження бездіяльності бездіяльність посадових осіб ХРУП №1 ГУ НП України в Харківській області що до не внесення до ЄРДР відомостей за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, зареєстрованою 18.02.26 р. за Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції України в Харківській області; зобов`язати посадових Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції України в Харківській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 18 лютого 2026 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 397 КК України зареєстрованою за Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції України в Харківській області.

На обґрунтування скарги заявники зазначає, що він, будучи адвокатом, 18.02.2026 через форму «Зворотного зв`язку» на веб-сайті ticket.cyberpolice.gov.ua звернувся з заявою про вчинення відносно нього кримінального правопорушення за частиною 1 статті 397 КК України, а саме розповсюдження невідомими особами, в мережі інтернет, неправдивої інформації про його професійну діяльність, що принижують його честь і гідність. Відповідно до повідомлення, що надійшло йому засобами електронної пошти, з електронної скриньки його звернення зареєстровано до єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події з використанням інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції» за №7207, та скеровано до Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції України в Харківській області. 25 лютого 2026 року ним засобами електронного зв`язку, направлено в адресу Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції України в Харківській області запит, про надання копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань про внесення відомостей до ЄРДР за його заявою. 04 березня 2026 року, засобами електронного зв`язку він отримав відповідь від Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції України в Харківській області, зі змісту якої йому стало відомо, що за його заявою про кримінальне правопорушення, про яке він зазначав у заяві, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не були внесені, з тих підстав що заява нібито не містить достатніх підстав для внесення до ЄРДР. Станом на 07 березня 2026 року, інформація про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутня, що свідчить про те що Харківським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції України в Харківській області порушено вимоги ст. 214 КПК України що до невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

11.03.2026 до суду з ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшов лист, в якому зазначено, що згідно обліків ІКС ІПНП 18.02.2026 о 20-12 годині до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло звернення ДКП № 471642 адвоката ОСОБА_3 щодо розміщення відносно нього та його професійної діяльності в мережі Інтернет неправдивої інформації в різних групах та пабліках, що принижує його честь та гідність. Дане звернення було зареєстроване в Єдиному обліку заяв та повідомлень ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області за № 7207 від 18.02.2026 та доручено до розгляду поліцейським відділу кримінальної поліції. На сьогоднішній день рішення не прийнято. Зазначено, що оскільки звернення ОСОБА_3 від 18.02.2026 за викладеними в ньому обставинами не свідчить про вчинення діянь, які підпадають під ознаки будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України, та таким чином не є заявою про вчинення кримінального правопорушення в розумінні ст. 214 КПК України, а відомості в ньому не можуть бути внесені до ЄРДР.

В судовому засіданні скаржник доводи викладені у скарзі підтримав, зазначивши, що з грудня 2025 року невідома особа в мережі інтернет почала розповсюджувати відносно нього неправдиву інформацію, яка принижує його честь та гідність, як адвоката. Ним було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення за цими обставинами, однак станом на теперішній час відомості до ЄРДР не внесені. Зазначив, що професійна діяльність адвоката не є публічною.

Представник Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого або прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, а слідчий суддя обмежений щодо строку розгляду скарги, слідчий суддя розглядає скаргу за його відсутності.

Слідчий суддя, дослідивши документи та оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує скаргу, приходить до наступного.

Ч. 1 ст. 303 КПК України визначені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, серед яких, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі. (ст. 11 КК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, відомості про кримінальне правопорушення, які вносяться на підставі заяви чи повідомлення, повинні мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Таким чином, згідно з положеннями закону, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин). Крім того, до ЄРДР мають вноситись відомості лише про вчинене кримінальне правопорушення, тобто внесення відомостей які містять виключно припущення про наявність порушень, суперечить вимогам діючого законодавства України. Враховуючи викладене, дана інформація не могла бути внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки в заяві не викладені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Отже, ст. 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якої підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудового розслідування. За змістом вказаних норм, до ЄРДР вноситься тільки заява або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

Відповідно до п. 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України 30.06.2020 № 298, до Реєстру вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Таким чином, обов`язок із внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення покладається на слідчого, дізнавача, прокурора, до якого надійшла заява, повідомлення про таке діяння.

В ст. 3 КПК України визначено, що терміни, що їх вжито в цьому Кодексі, якщо немає окремих вказівок, мають таке значення, зокрема, відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу державного бюро розслідувань, органу Державної кримінально-виконавчої служби України, підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Як зазначено вище, в скарзі заявник просить внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 397 КК України, а саме: розповсюдження невідомими особами, в мережі інтернет, неправдивої інформації про його професійну діяльність, що принижують його честь і гідність, тобто порушення встановлених законом гарантій його діяльності та професійної таємниці.

Разом з цим, кожне з кримінальних правопорушень повинно характеризуватися суб`єктом, суб`єктивною стороною, об`єктом та об`єктивною стороною, а відсутність хоча б однієї з цих ознак не створює склад кримінального правопорушення.

Так, відповідальність за ч. 1 ст. 397 КК України настає у разі вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.

Об`єктивна сторона злочину характеризується діянням, яке може бути вчинено як шляхом дії, так і бездіяльності. У назві ст. 397 КК передбачене нею діяння позначається як втручання в діяльність захисника чи представника особи, а в диспозиції цієї статті зазначається, що таке втручання може бути здійснене шляхом: а) вчинення в будь-якій формі перешкод до здійснення правомірної діяльності захисника чи представника особи по наданню правової допомоги або б) порушення встановлених законом гарантій їх діяльності та професійної таємниці.

Таким чином, за ст. 397 КК встановлено відповідальність за злочин із формальним складом, який визнається закінченим із моменту вчинення хоча б одного із зазначених діянь, незалежно від їх наслідків.

Втручання є впливом на свідомість та волю захисника (представника особи), для здійснення якого винний може використовувати різні способи (форми) як активної (дія), так і пасивної (бездіяльність) поведінки (щодо форм і способів втручання.

Вчинення в будь-якій формі перешкод для здійснення правомірної діяльності захисника (представника особи) передбачає створення таких умов, які перешкоджають останнім надавати ефективну правову допомогу і реалізовувати надані ним законом права. Ці перешкоди можуть створюватися шляхом застосування психічного або фізичного впливу щодо потерпілого (погрози, залякування, підкуп, відмова в наданні необхідних матеріалів, документів або іншої інформації, незаконне позбавлення права здійснювати захист чи представляти інтереси клієнта у відповідному провадженні тощо).

На кваліфікацію злочину не впливає, на якій стадії провадження створюються перешкоди для законної діяльності потерпілого і при розгляді якої категорії справ здійснюється таке втручання. Форми (усна, письмова) та способи такого втручання можуть бути різними (прохання, умовляння, рекомендації, вказівки, вимоги, розпорядження, залякування, обіцянки різних вигід тощо).

Порушенням встановлених законом гарантій діяльності та професійної таємниці захисника чи представника особи є вчинення будь-яких протиправних діянь, таких як прохання, вимога чи примушування надати відомості, що становлять адвокатську таємницю; незаконне прослуховування телефонних розмов; порушення порядку призначення захисника або допуску представника до участі за справою; необгрунтована заборона використання науково-технічних засобів під час участі у провадженні; відмова в наданні доказів тощо.

Відповідальність за ст. 397 КК можлива лише за умови, якщо втручання було незаконним, а діяльність захисника (представника), у яку втручаються, навпаки, була законною (правомірною). Якщо втручання в діяльність захисника (представника) містить ознаки підбурювання до вчинення конкретного злочину (наприклад, до знищення чи підроблення документів), вчинене утворює сукупність злочинів.

Діяльність захисника чи представника, у здійснення якої винний незаконно втручається, має бути пов`язана з наданням особі саме правової допомоги, бо перешкоджання іншій діяльності (наприклад, науковій, публіцистичній, педагогічній тощо) не утворює складу злочину, передбаченого ст. 397 КК.

Не може розглядатися як втручання в діяльність захисника (представника) і звичайне прохання, не пов язане з впливом на них, або загальні заклики до справедливості та гуманізму. Не підлягають кваліфікації за ст. 397 КК і такі дії, які вчиняються із мотивів помсти вже після виконання захисником (представником) своїх обов`язків щодо надання правової допомоги.

Отже, при зверненні із заявою скаржником не в повній мірі були виконані вимоги ч. 5 ст. 214 КПК України, а заява про вчинення кримінального правопорушення за своїм змістом не є повідомленням про злочин, грунтується на припущеннях про наявність порушень та не містить відомостей, які характеризують кримінальне правопорушення та які вказували б на наявність в певних діях ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 397 КК України, як це передбачено положеннями ст. 11 КК України, оскільки суб`єктивне судження окремих осіб, не містить ознак діяння, як втручання в діяльність захисника чи представника особи.

Щодо посилань скаржника, що професійна діяльність адвоката не є публічною, слідчий суддя зауважує, що Велика Палата Верховного Суду висновками, викладеними у Постанові від 29 березня 2018 року у справі № 640/12325/15-ц, зазначила, що діяльність адвокатури, реалізація нею функцій із захисту прав невизначеного кола осіб свідчать про суспільний інтерес, а отже, і публічно-правовий характер правовідносин.

Враховуючи викладене, скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність службових осіб ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 25.02.2026 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1