Справа № 706/797/25
У Х В А Л А

18 березня 2026 року м. Христинівка

Христинівський районний суд Черкаської області у складі :

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Христинівка Черкаської області клопотання прокурора про продовження строку дії обраного обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001028 від 13.03.2025, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, у військовому званні «солдат», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за ч. 4 ст. 402 КК України,

ВСТАНОВИВ :

На розгляді Христинівського районного суду Черкаської області перебуває вищевказаний обвинувальний акт.

17.03.2026 до Христинівського районного суду Черкаської області засобами електронного зв`язку надійшло клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в межах 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 гривень.

Клопотання обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які з моменту застосування запобіжного заходу та його продовження не зменшились і продовжують існувати. Метою застосування запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_4 , на думку сторони обвинувачення, є забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити нове кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, стверджуючи про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, просив продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів із правом внесення застави у розмірі, що визначений попередньою ухвалою суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечував. Його захисник адвокат ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату та час його проведення, 17.03.2026 направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи через сімейні обставини. За згодою обвинуваченого, клопотання про продовження запобіжного заходу розглянуто без участі захисника.

Заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України непокорі, а саме: відкритій відмові виконати наказ начальника, вчиненій в умовах воєнного стану.

Отже, до обвинуваченого може бути застосований лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 15.04.2025 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, тобто до 13 червня 2025 року, включно.

Постановленою 30.04.2025 Черкаським апеляційним судом ухвалою вищевказану ухвалу слідчого судді скасовано та прийнято нову, якою ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 13.06.2025 включно із визначенням застави в межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 121 120 грн.

Ухвалою Христинівського районного суду Черкаської області від 10.06.2025 строк застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , продовжено на 60 днів, тобто до 08.08.2025 включно із правом внесення застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановленою ухвалою Христинівського районного суду Черкаської області від 06.08.2025 строк застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , продовжено на 60 днів, тобто до 04.10.2025 включно із правом внесення застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

30.09.2025 строк застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 ухвалою Христинівського районного суду продовжено на 60 днів, тобто до 28.11.2025 включно із правом внесення застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 90 840 гривень.

У послідуючому 27.11.2025 строк застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 ухвалою Христинівського районного суду продовжено ще на 60 днів, тобто до 25.01.2026 включно із правом внесення застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 90 840 гривень.

Ухвалою Христинівського районного суду Черкаської області від 21.01.2026 строк застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , продовжено на 60 днів, тобто до 21.03.2026 включно із правом внесення застави у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 83 200 грн.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді клопотання про продовження строку запобіжного заходу мають враховуватись обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують застосування запобіжного заходу (ч. 3, 5 ст. 199 КПК України).

Оцінюючи заявлені прокурором ризики, суд приходить до таких висновків.

Інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, що може бути мотивом і підставою для обвинуваченого переховуватися від суду.

Враховуючи обставини висунутого обвинувачення, відмову від виконання наказу в умовах правового режиму воєнного стану, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі доведення його винуватості, суд вважає, що ризик того, що обвинувачений може переховуватися від суду існує.

Також суд вважає доведеним наявність ризику вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень, оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, проходити військову службу не бажає, а тому у разі не застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, він може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення проти встановленого порядку несення військової служби аналогічного характеру, так як не усвідомлює необхідності виконання ним конституційного обов`язку.

Оскільки кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду, свідок сторони обвинувачення у провадженні на даний час не допитаний, заявлений прокурором ризик незаконного впливу на нього задля надання неправдивих показань або відмови від дачі показань, на думку суду, не зменшився та продовжує існувати з огляду на те, що згідно зі ст. 23 КПК України доказове значення матимуть показання цієї особи, отримані безпосередньо судом саме під час судового розгляду кримінального провадження.

Судом не здобуто відомостей щодо обставин, які б переважили зазначені вище ризики.

Тому суд дійшов висновку, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою має забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Строк запобіжного заходу обвинуваченого закінчується 21.03.2026, однак судове провадження у даний строк не буде завершене, тому суд вважає необхідним продовжити строк дії запобіжного заходу на 60 днів.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Підстав для незастосування застави суд не вбачає.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328 гривень.

Враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_4 , тяжкість та обставини інкримінованого йому злочину, їх наслідки, майновий стан обвинуваченого, тривалість перебування під вартою, суд вважає за необхідне зменшити обвинуваченому заставу до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 66 560 грн.

На думку суду, такий розмір застави зможе достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та водночас не становитиме для нього надмірний тягар.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193, 199, 314, 315, 316, 369-372, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 днів.

Продовжений строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 обчислювати з моменту постановлення ухвали, тобто з 18.03.2026 до 16.05.2026, включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з під варти у зв`язку з внесенням ним застави покласти на обвинуваченого такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду та прокурора;

- утримуватися від спілкування із свідками у даному провадженні;

- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 16.05.2026.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу та може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Копію ухвали вручити обвинуваченому ОСОБА_4 , захиснику, прокурору та надіслати для виконання до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суддя ОСОБА_6