У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2026 м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000384 від 16.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з клопотанням в якому просить скасувати арешт майна накладений ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 21.05.2025 року у справі № 465/4205/25 на майно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивує тим, що під час досудового розслідування №0000384 від 16.05.2025 року було накладено арешт на майно його сина. Зокрема, згідно з ухвалою слідчого судді Франківського районного суду м.Львова від 21.05.2025 року клопотання клопотання слідчої ВРЗЗС СВ ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_5 задоволено та накладено арешт на тимчасово вилучене майно. Зазначає, що підстави для подальшого перебування майна під арештом немає потреби, оскільки це особисті речі ОСОБА_4 , які не сприяють досягненню цілей кримінального провадження. Вказує, що він є потерпілим у вказаному кримінальному проваджені, а тому просить задоволити клопотання про скасування арешту майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надійшло клопотання про розгляд клопотання без його участі, зазначив, що не заперечує щодо зняття арешту.

За таких обставин, з огляду на положення ч. 2 ст. 174 КПК України, вважаю можливим розглянути клопотання за відсутності особи, яка заявила таке та особи, за клопотання якої було арештовано майно.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК Україниу разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу,судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання та надані докази, суд приходить до висновку, що дане клопотання необхідно задоволити, з наступних підстав.

В п.14 ч.1 ст.537 КПК України зазначено, що під час виконання вироків суд, визначений ч.2 ст.539 КПК України, має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Відповідно до ч.1 ст.539 КПК України, питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Згідно п.4 ч.2 ст.539 КПК України, клопотання про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питання, передбаченого п.14 ч.1 ст.537 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченомустаттями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Судом встановлено, що ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 21.05.2025 у кримінальному провадженні № 0000384 від 16.05.2025 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно 15.05.2025 під час проведення огляду місця події у приміщені військової частини НОМЕР_1 , що по АДРЕСА_1 , зокрема на особисті речі ОСОБА_4 , а саме: військовий квиток, мобільний телефон марки Motorola синього кольору, в прозорому чохлі, планшет Xiaomi Redmi в чохлі чорного кольору, особисті речі (кепка, барсетка, павербанк зі шнуром, навушники), документи та записи на ім`я ОСОБА_4 , зарядний пристрій чорного кольору, батарейки, ложка металева, бинт марлевий, гель для душу, ватні палички, косметичку синього кольору із наявним у ній вмістом, тример для гоління , ножиці, ліхтарик.

Із заяви прокурора вбачається, що відсутня подальша потреба в арешті майна.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Частиною 2 ст.170 передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що фактичні обставини справи свідчать про відсутність потреби для подальшого застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, відтак клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.376, 131, 132, 170,174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задоволити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Франківського районного суду м.Львова від 21.05.2025 (справа № 465/4205/25, провадження 1-кс/465/834/25), на майно ОСОБА_4 , а саме: військовий квиток, мобільний телефон марки Motorola синього кольору, в прозорому чохлі, планшет Xiaomi Redmi в чохлі чорного кольору, особисті речі (кепка, барсетка, павербанк зі шнуром, навушники), документи та записи на ім`я ОСОБА_4 , зарядний пристрій чорного кольору, батарейки, ложка металева, бинт марлевий, гель для душу, ватні палички, косметичку синього кольору із наявним у ній вмістом, тример для гоління , ножиці, ліхтарик.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1