У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року Солом`янський районний суд міста Києва

В складі: головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засіданні - ОСОБА_2

За участю: прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_4 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 -

В С Т А Н О В И В:

06.11.2025 року Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява захисника ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_6 про відвід слідчому судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від участі у кримінальному провадженні №0002443 від 06.11.2015 року (справа №761/29281/22) за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ст. 340, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 365 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2025, заява надійшла до провадження судді ОСОБА_1 .

Заява про відвід мотивована тим, що в провадженні Солом`янського районного суду м. Києва знаходиться справа №761/29281/22 за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0002443 від 06.11.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ст. 340, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 365 КК України (в редакції від 07.04.2011).

Головуючим у справі №761/29281/22 є ОСОБА_5 .

Після постановлення ухвали від 25.09.2025 року, якою, зокрема, було задоволено клопотання прокурора про здійснення спеціального судового провадження (далі - Клопотання), були встановлені обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_5 та виключають його участь у кримінальному провадженні №0002443 від 06.11.2015 року.

Матеріали Клопотання складаються з 2 томів.

При цьому у томі 2 (а. с. 72-181) містяться протоколи допитів, додаткових допитів та одночасного допиту низки осіб, яким, за версією органу досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001053 від 30.11.2013 року (на той час - Головне слідче управління Генеральної прокуратури України), відомі обставини події, що мала місце у місті Києві на Майдані Незалежності у ніч з 29.11.2013 року на 30.11.2013 рік: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .

Показання вищевказаних осіб жодним чином не стосуються процесуальної поведінки ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002443 від 06.11.2015 року та в будь-яких інших кримінальних провадженнях матеріали досудового розслідування у яких згодом було об`єднано у кримінальне провадження №0002443 від 06.11.2015 року.

Більше того, сам прокурор у Клопотанні (т. 1, а. с. 10) зазначає, що показання окремих осіб, зокрема ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_17 та ОСОБА_7 , дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому

Отже, долучивши до Клопотання копії протоколів допитів, у яких викладено показання осіб щодо події, яка була предметом дослідження під час досудового розслідування та лише стане предметом дослідження під час судового розгляду, прокурор порушив норму-заборону, викладену в ч. 4 ст. 291 КПК України: надання суду інших документів, окрім визначених в п. п. 1-5 ч. 4 ст. 291 КПК України, до початку судового розгляду забороняється.

Установивши заборону на надання суду інших документів до початку судового розгляду, законодавець вочевидь виходив із міркувань необхідності забезпечити відсутність у суду переконання щодо суті пред`явленого обвинувачення до початку цієї стадії судового провадження.

Іншими словами, суд до початку судового розгляду не має формувати власне уявлення щодо суті пред`явленого обвинувачення на підставі матеріалів сторони обвинувачення, зокрема й на стадії підготовчого провадженні.

Однак унаслідок надання прокурором на стадії підготовчого провадження копій протоколів допитів, які стосуються суті пред`явленого обвинувачення, та в результаті дослідження суддею ОСОБА_5 цих документів під час розгляду Клопотання у головуючого могли виникнути передчасні висновки щодо наявності чи відсутності події інкримінованих кримінальних правопорушень та причетності чи непричетності до цих подій ОСОБА_6 .

За таких обставин неможливо забезпечити ОСОБА_6 право на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, про що йдеться у п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Більше того, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 цього Кодексу.

На переконання сторони захисту, прокурор, долучивши до Клопотання копії протоколів допитів, не тільки порушив передбачену ч. 4 ст. 291 КПК України заборону, але й всупереч ч. 4 ст. 95 КПК України надав суду на стадії судового провадження показання, отримані стороною обвинувачення.

Попри вищевказані приписи КПК України, в ухвалі від 25.09.2025 року відсутні посилання на залишення суддею ОСОБА_5 без уваги окремих доданих до Клопотання матеріалів.

Наведені обставини дослідження суддею ОСОБА_5 матеріалів сторони обвинувачення щодо винуватості ОСОБА_6 свідчать про те, що суддя ОСОБА_5 об`єктивно, ще до початку судового розгляду, міг сформувати власне враження щодо пред`явленого ОСОБА_6 обвинувачення.

Таким чином, вищевказані обставини викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_5 на стадії судового розгляду.

Важливо, що в ч. 1 ст. 76 КПК України встановлена заборона на участь в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій для судді, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Передумова для введення такої заборони полягає в тому, що у разі участі судді у кримінальному провадженні під час досудового розслідування він вже не може забезпечити неупереджений судовий розгляд з огляду на надання оцінки, можливо часткової, зібраним, зокрема, стороною обвинувачення матеріалам.

У кримінальному провадженні №0002443 від 06.11.2015 року обставини ідентичні. Різниця не є принциповою та полягає лише в тому, що дослідження суддею матеріалів сторони обвинувачення (тих, що взагалі не мають надаватися суду, адже показання суд сприймає безпосередньо) відбулося не на досудовому розслідуванні, а на підготовчому провадженні.

Отже, внаслідок долучення прокурором до Клопотання копій матеріалів, які не могли бути надані суду, та дослідження суддею ОСОБА_5 цих матеріалів він не може брати участь у судовому розгляді.

Захисник звертає увагу, що цей відвід не міг бути заявлений раніше, адже про факт розгляду Клопотання та дослідження усіх доданих до нього матеріалів стало відомо лише після постановлення ухвали від 25.09.2025 року.

Захисник в судовому засіданні підтримав свою заяву із наведених в самій заяві підстав та просить суд відвести суддю ОСОБА_5 від участі у кримінальному провадженні №0002443 від 06.11.2015 року (справа №761/29281/22).

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти заяви захисника, оскільки був розгляд клопотання про проведення спеціального досудового провадження, долучалися матеріали, а саме 2 Тома матеріалів. Під час вирішення питання про здійснення спеціального досудового провадження, суддя перевіряє наявність процесуальних підстав, в тому числі достовірність та достатність даних, на яких ґрунтується відповідне клопотання сторони обвинувачення. Дослідження суддею матеріалів клопотання на стадії підготовчого судового засідання здійснюється виключно з метою з`ясування передумов розгляду справи у спеціальному порядку, а не оцінки доказів по суті. Саме підтвердження щодо наявності процесуальних підстав, не може свідчити про упередженість чи заінтересованість судді ОСОБА_5 у результаті розгляду кримінального провадження.

Таким чином, прокурор просить відмовити у задоволенні заяви захисника.

Суддя ОСОБА_5 , будучи повідомленим про розгляд заяви про відвід, в судове засідання не прибув, та не направив до суду письмових пояснень стосовно заявленого відводу.

Неявка слідчого судді не перешкоджає розгляду заяви про відвід слідчому судді.

Дослідивши заяву про відвід слідчому судді та додані до неї документи, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду, зокрема зазначено про те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, ЄСПЛ розрізняє, чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Згідно із принципом об`єктивності, закріпленим у Бангалорських принципах поведінки суддів, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Судовим розглядом не встановлена і заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 і унеможливлювали винесення ним об`єктивного рішення у справі.

Під час вирішення питання про здійснення спеціального досудового провадження, суддя перевіряє наявність процесуальних підстав, в тому числі достовірність та достатність даних, на яких ґрунтується відповідне клопотання сторони обвинувачення.

Дослідження суддею матеріалів клопотання на стадії підготовчого судового засідання здійснюється виключно з метою з`ясування передумов розгляду справи у спеціальному порядку, а не оцінки доказів відповідно до ст. 94 КПК України.

Інших обставин, які б викликали сумніви в об`єктивності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 захисником вказано не було.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 77, 79, 80, 81 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_5 при розгляді кримінального провадження за номером 761/29281/22 - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1