У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 року Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0002302, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0002302, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .

В обгрунтування клопотання зазначає, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002302, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.11.2025 приблизно о 18:20 год., ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Вітряні Гори, 21/7, умисно, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, порушуючи загально прийняті норми моралі та правила поведінки у суспільстві, зайшли до приміщення супермаркету «Пічлка маркет», що за адресою: м. Київ, вул. Вітряні Гори, 21/7, де на цей час перебував ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Після чого, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підійшли до ОСОБА_10 , та почати наносити удари по обличчю потерпілого, від якого останній впав на підлогу. В цей час, ОСОБА_5 підбіг до ОСОБА_11 , та почав наносити декілька ударів в область голови, внаслідок чого останній впав на підлогу.

На зауваження та прохання відвідувачів та працівників супермаркету припинити свої протиправні дії, ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , вперто не реагували та діючи всупереч встановлених етичним правилам поведінки у суспільстві, взаємоповаги, засади моральності продовжували кричати, виражатись нецензурною лайкою та наносити удари потерпілим, чим порушували громадський порядок та заважали працівникам магазину нормально виконувати свої функціональні обов`язки.

У подальшому, продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, направленого на вчинення хуліганських дій, грубо порушуючи громадський порядок, встановлені у суспільстві моральні засади, принципи та норми, з мотивів явної неповаги до суспільства, ОСОБА_9 взявши за верхній одяг потерпілих ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , витягнув останніх з приміщення супермаркету на вулицю, де ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , демонструючи свою зверхність і зневагу до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальноприйнятих правил та норм поведінки, що супроводжувалось особливою зухвалістю, яка виразилась в тому, що останні, перебуваючи у громадському місці безпричинно, гучно висловлювались нецензурною лайкою в бік раніше не знайомих їм осіб та наносили удари руками ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , тобто вони, перебуваючи в громадському місці, знехтували суспільними відносинами, які забезпечують нормальні умови життя людей, право на спокійний відпочинок і дотримання правил поведінки в суспільному житті і побуті.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 296 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до нетяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на строк до чотирьох років.

На думку органу досудового розслідування, відносно підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що зможе забезпечити нормальну процесуальну поведінку підозрюваного та безперешкодне розслідування кримінального провадження.

23.11.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді домашнього арешту.

Зокрема, на думку сторони обвинувачення, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, у зв`язку із чим виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді цілодобового домашнього арешту, що зможе забезпечити нормальну процесуальну поведінку підозрюваного та безперешкодне розслідування кримінального провадження.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів у ньому наведених та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання та, посилаючись на необгрунтованість підозри та недоведеність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, просила застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, щиро розкаявся щодо вчиненого.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002302, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється Київською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Центрального регіону.

Судом встановлено, що 23.11.2025 в межах кримінального провадження №0002302 від 22.11.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Стороною обвинувачення на підтвердження обґрунтованості підозри та наявності ризиків, визначених ст. 177 КПК України та вказаних у клопотанні долучено: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_10 від 22.11.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 від 22.11.2025; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_11 від 22.11.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_11 від 22.11.2025; протокол огляду місця події від 22.11.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 22.11.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 22.11.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 22.11.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 22.11.2025; протокол затримання особи у порядку ст. 208 КПК України від 22.11.2025 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

З даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому, поняття «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, суд виходить з наступного.

Так, підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким злочином, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 4 років.

Щодо існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

З врахуванням викладеного, на думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість призначення покарання за його вчинення у випадку визнання особи винуватою, може свідчити про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Крім того, одним із ризиків, на які посилається сторона обвинувачення, є ризик впливу на свідків. Натомість, як вбачається із матеріалів, долучених до клопотання, органом досудового розслідування здійснено вибірковий допит свідків, а тому вказаний ризик слідчий суддя вважає доведеним частково, та таким, який не виправдовує у повній мірі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, слідчий суддя бере до уваги відомості щодо особи підозрюваного, який є військовослужбовцем, на утриманні має малолітню дитину 2014 року народження, із середньою технічною освітою, одружений, раніше не судимий.

За таких обставин, зважаючи на часткове доведення ризиків, визначених ст.177 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання прокурора відмовити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, на строк, який не перевищує строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки такий запобіжний захід цілком виправдовуватиме потреби досудового розслідування на даній стадії та зможе у повному обсязі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись, ст. 176-178, 182, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0002302, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

не відлучатися за межі міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзд з України;

утриматися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто по 23.01.2026.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виконання ухвали покласти на уповноважених осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1