Провадження № 1-кп/161/345/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 21 жовтня 2025 року

Луцький міськрайонний суд Волинської області у колегіальному складі суду:

під головуванням судді: ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря - ОСОБА_4 ,

прокурора: ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

представника потерпілого ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Луцьку кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001018 від 06.04.2023 року, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В ході розгляду кримінального провадження захисник обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 заявив клопотання про призначення судової медико-криміналістичної експертизи задля отримання даних про механізм утворення виявлених у потерпілого ОСОБА_9 пошкоджень на його одязі та тілі, оскільки в даному кримінальному провадженні дана експертиза не проводилася, а висновок експерта №273 від 19.05.2023 року містить неточності та документи для її проведення органом досудового розслідування експерту були надані не у процесуальний спосіб.

Захисник та обвинувачений подане клопотання підтримали, просили його задовольнити, навівши доводи аналогічно тим, що вказані у клопотанні.

Прокурор заперечив щодо задоволення клопотання, оскільки вважає клопотання про призначення судової медико-криміналістичної експертизи необґрунтованим, а тому просив відмовити у його задоволенні. Представник потерпілого у вирішення клопотання поклався на розсуд суду.

Заслухавши думки учасників судового провадження, колегія суддів дійшла висновку, що у клопотанні захисника про призначення судової медико-криміналістичної експертизи належить відмовити, зважаючи на таке.

Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно із ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 244 КПК України встановлено, що сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» визначає, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Клопотання про призначення експертизи має бути обґрунтованим та мотивованим. Водночас, експертиза під час судового розгляду кримінального провадження може бути призначена для з`ясування не будь-яких питань, а лише для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під час слухання справи. («Хусейн та інші проти Азербайджану» (Huseyn and Others v. Azerbaijan); «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія» (Poletan and Azirovik v. the former Yugoslav Republic of Macedonia).

Питання, які сторона захисту просить поставити на вирішення судової медико-криміналістичної експертизи, пов`язані із з`ясуванням обставин, а саме механізму утворення пошкоджень на одязі та тілі потерпілого ОСОБА_9 .

За клопотанням захисника судом у судовому засіданні було допитано експерта, і остання наданий нею висновок підтримала, а також надала пояснення щодо достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок, щодо методів, за допомогою яких вона дійшла наданого нею висновку і щодо застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження.

Висновоксудовомедичного експерта №273 від 19.05.2023 року та висновок експерта 46/і від 27.06.2023 року, були предметом дослідження в судовому засіданні щодо якого судом буде надана оцінка в нарадчій кімнаті при ухваленні вироку, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності.

З урахуванням вищезазначеного та беручи до уваги обсяг досліджених судом доказів, що були, зокрема зібрані під час досудового розслідування, суд доходить висновку, що підстав для проведення судової медико-криміналістичної експертизи немає.

Захисник обвинуваченого, заявляючи вказане вище клопотання, не навів належного та достатнього обґрунтування для призначення судово-медичної експертизи, не довів, що таке експертне дослідження має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Не встановлено таких обставин і колегією суддів, тому відсутні підстави для призначення судової медико - криміналістичної експертизи.

Наведені захисником у клопотанні про призначення експертизи відомості, фактично зводяться до незгоди з пред`явленим обвинуваченням та обсягом використаних експертом під час проведення експертизи доказів, які надавалися у повному об`ємі.

За таких обставин, відмова у задоволенні клопотання сторони захисту не є порушенням принципу змагальності сторін, а свідчить про відсутність підстав для призначення зазначеної даної експертизи.

Крім того, згідно з ч. 10 ст. 101 КПК України висновок експерта не є обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, а відповідно до ст. 94 КПК України жоден доказ не має наперед встановленої сили. Кожен доказ оцінюється з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Керуючись ст. ст. 242, 332, 349, 350, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 про призначення судової медико-криміналістичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча

Судді