ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2025 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника (адвоката) ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4

від розгляду клопотання про здійснення спеціального досудового розслідування

в справі №991/11386/25 (провадження №991/11475/25)

у кримінальному провадженні №0000296 від 07.06.2021

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

05.11.2025 до ВАКС надійшло клопотання детектива НАБУ ОСОБА_5 про здійснення спеціального досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000296 від 07.06.2021, для розгляду якого відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_6 у справі №991/11386/25 (провадження 1-кс/991/11475/25).

01.12.2025 ухвалою судді ОСОБА_7 у справі №991/11475/25 (провадження 1-кс/991/11778/25) задоволені заяви захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000296 від 07.06.2021, відведено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_6 від участі у кримінальному провадженні №0000296 від 07.06.2021.

02.12.2025 для розгляду справи №991/11386/25 (провадження 1-кс/991/11475/25) відповідно до протоколу повторного автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_4

08.12.2025 в судовому засіданні у справі №991/11386/25 (провадження 1-кс/991/11475/25) адвокатом ОСОБА_3 (далі-заявник) заявлено відвід слідчому судді ВАКС ОСОБА_4 та подано письмову заяву.

08.12.2025 для розгляду заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями у справі №991/11386/25 (провадження 1-кс/991/12773/25) визначено суддю ОСОБА_1 , яким невідкладно здійснено судовий розгляд 08.12.2025.

2. Короткий виклад заяви про відвід і позицій учасників судового провадження.

2.1. Заявник просила «відвести слідчого суддю Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від участі у справі №991/11386/25»,

що обґрунтовувалось зокрема таким «Згідно звіту про повторне автоматичне визначення слідчого судді у справі №991/11386/25 від 02.12.2025 таке клопотання для розгляду передано слідчому судді ВАКС ОСОБА_4 . Разом з тим, у справі наявні підстави для відводу слідчого судді, у порядку п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, ураховуючи таке…

При обранні судді ВАКС ОСОБА_4 слідчим суддею у Справі не було дотримано Положення та Засади щодо умов визначення КтРД…

У даному випадку: невірний КтРД > викривлені КН > змінена ймовірність визначення слідчого судді, тобто безпосередній дефект етапу 2-3 за п. 2.3.4 Положення.

Так, у момент розподілу Справи слідчому судді визначено розрахунок КтРД із урахуванням в розрахунок навантаження відпрацьованих днів, які формуються виходячи із кількості «сірих днів» та «розподільчих днів», хоча відповідно до Положення КтРД мав би визначатися виходячи з кількості робочих днів, у які судді розподілялися судові справи, починаючи з початку календарного року, тобто лише «розподільчих днів».

Однак, у Справі було враховано саме «відпрацьовані» суддею дні. При цьому, «розподільчі» дні є об`єктивно меншими за кількість «відпрацьованих» днів, позаяк останні (відпрацьовані) власне складаються з «розподільчих» та «сірих» днів.

Тобто, якщо при розрахунку коефіцієнта навантаження судді враховують дні, коли суддя фактично не отримував справ на розподіл («сірі дні»), то це змінює показник КтРД, від якого залежить формула розрахунку коефіцієнтів.

У результаті КтРД визначають не за реальною кількістю «розподільчих днів» (як вказує Положення, коли судді дійсно розподілялися справи з початку року), а з урахуванням так званих «зайвих» днів з числа «сірих днів», котрі є частиною «відпрацьованих» днів.

У свою чергу, після визначення коефіцієнтів (у нашому випадку з порушенням умов визначення КтРД у силу Положення), надалі відбувається обрання судді за випадковим числом, яке здійснюється відповідно до коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи.

У Справі такі коефіцієнти не відповідають вимогам підпункту 2.3.6 Положення. Позаяк, при визначенні коефіцієнта навантаження враховувалися дні, в які щодо конкретного судді справи не розподілялися, що прямо суперечить формулі, закріпленій у підпункту 2.3.6 Положення №1 (де КтРД - це саме робочі дні, у які здійснювався розподіл).

Така дія в розрахунку призводить до перекручення коефіцієнтів навантаження, а відтак - до зміни ймовірності потрапляння справи до конкретного судді, що порушує принцип випадковості (ст. 35 КПК).

У той час, як встановлення фактору ймовірності впливу, у практиці ВАКС, € імперативною підставою для відводу у порядку п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК (справи №991/1149/23, №991/3291/25)».

2.2. В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримала заявлений відвід, вважаючи такий належним до задоволення. Суддя ОСОБА_4 попри здійснене належним чином повідомлення не прибув у судове засідання, що не перешкоджало розгляду питання.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до частини 1 статті 21 КПК, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК повинен бути вмотивованим.

Перелік підстав, за наявності яких особами, які беруть участь в кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід судді, визначений частинами 1, 2 статті 75 КПК, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 цього кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Також частиною 1 статті 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Згідно із частиною 1 статті 80 КПК, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до частини 1 статті 81 КПК, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною 3 статті 35 цього кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

3.2. Також згідно із частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зокрема в пункті 104 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria, 24.02.1993, Series А №255, пункти 28, 30) та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, заява №33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Аналогічно в пункті 66 рішення ЄСПЛ у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02 від 03.05.2007) зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення ЄСПЛ в справі «Білуха проти України» (від 09.11.2006, заява №33949/02) зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Отже, для вирішення питання щодо відводу судді або складу суду необхідно перевірити додержання об`єктивного чи суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування складу для розгляду конкретної справи у встановлений законом спосіб (об`єктивний критерій) та додержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

3.3. Враховуючи наведені у заяві про відвід підстави, така обґрунтована винятково твердженнями про недотримання об`єктивного критерію безсторонності суду шляхом неправильного визначення складу суду, що й мало бути предметом перевірки під час розгляду питання про відвід.

3.3.1. Перш за все належить зазначити, що згідно з частиною 3 статті 35 КПК, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Згідно з чинною частиною 12 статті 35 КПК, особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів)..

Рішенням Вищої ради правосуддя (ВРП) від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС), яке визначило порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Згодом рішенням ВРП від 25.01.2022 № 83/0/15-22 (із змінами згідно з рішенням ВРП від 22.02.2022 №166/0/15-22) затверджено зміни до Положення про ЄСІТС у формі доповнення новим розділом IV «Особливості автоматизованого розподілу судових справ».

Однак рішенням ВРП від 28.02.2023 №162/0/15-23 набрання чинності такими змінами до Положення про ЄСІТС наразі відтерміновано на невизначений час, тому згідно з пунктом 121 Положення про ЄСІТС, до початку функціонування підсистеми електронного документообігу у складі ЄСІТС реєстрація документів, які надходять на адресу суду (в тому числі процесуальних документів, що можуть бути предметом судового розгляду), здійснюється в АСДС відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду (АСДС), затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 (зі змінами), та інструкції з діловодства. Реєстрація документів в інших органах та установах системи правосуддя здійснюється за правилами, передбаченими відповідними документами та інструкціями з діловодства, чинними до затвердження цього Положення.

3.3.2. Також з 01.04.2025 набрало чинності нове Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України (РСУ) від 11.11.2024 №39 (до якого згодом внесено зміни рішенням РСУ від 26.03.2025 № 15) та відповідно втратили чинність Положення про АСДС у редакціях затверджених рішеннями РСУ від 26.11.2010 №30 і від 02.04.2015 №25 із змінами і доповненнями.

В підпункті 1.2.1 нового Положення про АСДС визначено, що засади використання АСДС - це затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду правила застосування цього Положення з урахуванням юрисдикції та інстанційності суду, норм процесуальних кодексів та законів України.

Пункт 1.4.8 нового Положення про АСДС визначив, що збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду питань, зазначених в абзаці першому цього підпункту, рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду і вносяться до автоматизованої системи не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів. У разі внесення змін до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду збори суддів відповідного суду новим рішенням затверджують відповідні зміни до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду. Засади використання автоматизованої системи документообігу суду (зі змінами та доповненнями) вносяться до автоматизованої системи та оприлюднюються на вебпорталі судової влади України не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів.

Пунктом 2.3.2 нового Положення про АСДС визначено, що визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Водночас згідно з пунктом 2.3.3 нового Положення про АСДС, не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли: за два місяці до закінчення повноважень судді; за чотирнадцять календарних днів, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки, якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів (за наявності наказу голови суду); за один робочий день, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки, якщо її тривалість становить менше п`яти календарних днів (за наявності наказу голови суду); за три робочих дні, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки, якщо її тривалість становить від п`яти до тринадцяти календарних днів (за наявності наказу голови суду); у період відпустки судді; за один робочий день до відрядження (за три робочі дні - якщо тривалість відрядження становить більше п`яти календарних днів) та в дні перебування судді у відрядженні (за наявності наказу голови суду); під час тимчасової непрацездатності судді; у дні перебування судді на навчанні, підвищенні кваліфікації, участі у семінарських заняттях, діяльності органів суддівського самоврядування тощо без відбуття у відрядження (за наявності наказу голови суду); у разі призначення судді членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Вищої ради правосуддя, в разі обрання судді касаційного суду до складу Великої Палати - з моменту прийняття рішення про призначення/обрання; в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, дні, у які не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, не враховуються при розрахунку коефіцієнта навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи.

В свою чергу, пунктом 2.3.4 нового Положення про АСДС, визначено, що автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження та відповідну спеціалізацію (за наявності) щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.

Пункт 2.3.6 нового Положення про АСДС визначив, що коефіцієнт навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи розраховується за формулою: К_Н = Сума (Вага_Судової_Справи) / КтРД, де: К_Н- коефіцієнт навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи; Сума (Вага_Судової_Справи)- розраховується як сума ваги кожної судової справи, які були розподілені на суддю, починаючи з початку поточного року до моменту автоматизованого розподілу поточної судової справи; Вага_Судової_Справи розраховується для кожної судової справи, яка була розподілена на суддю, починаючи з початку поточного року до моменту автоматизованого розподілу поточної судової справи, за формулою: К_СКЛАДН * К_ФУС / К_АДМІН, де: К_СКЛАДН - коефіцієнт складності судової справи (категорії судової справи), що підлягає автоматизованому розподілу (повинен бути більше 0); К_ФУС - коефіцієнт форми участі судді в розгляді судової справи на момент автоматизованого розподілу цієї судової справи; К_АДМІН- коефіцієнт адміністративних посад - коефіцієнт участі судді у судовій справі при виконанні суддею інших повноважень, не пов`язаних із здійсненням правосуддя на момент розподілу судової справи (повинен бути в межах від 0,4 до 1); КтРД - кількість робочих днів, у які судді розподілялися судові справи, починаючи з початку календарного року.

Також пункт 2.3.7 нового Положення про АСДС визначив, що обрання судді за випадковим числом здійснюється відповідно до коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи.

Відповідно до пункту 2.3.15 нового Положення про АСДС, збори суддів відповідного суду мають право визначати необхідність врахування при розрахунку коефіцієнта навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи днів, у які не розподіляються щодо конкретного судді судові справи.

3.3.3. Рішенням зборів суддів ВАКС від 25.03.2025 №3 затверджена нова редакція Засад використання АСДС ВАКС, яка набрали чинності з 01.04.2025, та до якої згодом внесено зміни згідно з рішеннями зборів суддів ВАКС від 14.05.2025 №3 та № 4; від 22.05.2025р. №1.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ цих Засад, судові справи розподіляються між суддями, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, з урахуванням: спеціалізації суддів, запровадженої зборами суддів; визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження кожного судді; недопустимості повторної участі судді у розгляді судової справи; перебування судді у відпустці, у відрядженні, у нарадчій кімнаті; відсутності судді у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю; інших передбачених законом обставин, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ; а також складу постійних колегій у разі колегіального розгляду справи та складу судових палат (за їх наявності).

У той же час пунктом 3 розділу ІІ цих Засад визначено, що при розрахунку коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи враховуються дні, у які не розподіляються щодо конкретного судді судові справи.

Пунктом 6 розділу ІІ цих Засад визначено вичерпний перелік днів, у які не розподіляються судді судові справи.

Вищенаведене свідчить, що збори суддів ВАКС в пункті 3 розділу ІІ чинних Засад у відповідності до дискреційних норм останнього речення пункту 2.3.3 і пункту 2.3.15 нового Положення про АСДС визначили правило, згідно з яким при розрахунку коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи враховуються дні, у які не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, на відміну від загального правила за замовчуванням щодо неврахування таких днів.

3.4. Згідно з частинами 2-4 статті 5 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» від 07.06.2018 № 2447-VIII, для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, з числа суддів цього суду обираються слідчі судді на строк не більше двох років і можуть бути переобрані повторно з особистої добровільної згоди судді. Не може бути обраний слідчим суддею суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Визначення кількості слідчих суддів у Вищому антикорупційному суді, їх обрання, виконання обов`язків судді першої інстанції у Вищому антикорупційному суді здійснюються в порядку, передбаченому Законом України «Про судоустрій і статус суддів» для визначення кількості слідчих суддів, їх обрання та виконання обов`язків судді у місцевих судах.

У свою чергу, частинами 7, 8 статті 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII визначено, що слідчі судді (суддя) обираються зборами суддів цього суду за пропозицією голови суду або за пропозицією будь-якого судді цього суду, якщо пропозиція голови суду не була підтримана, на строк не більше трьох років і можуть бути переобрані повторно. До обрання слідчого судді відповідного суду його повноваження здійснює найстарший за віком суддя цього суду. Слідчий суддя не звільняється від виконання обов`язків судді першої інстанції, проте здійснення ним повноважень із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні враховується при розподілі судових справ та має пріоритетне значення.

Пунктом 2 частини 1 статті 3 КПК визначено, що головуючий - суддя, який розглядає справу одноособово, а при колегіальному розгляді справи - суддя-доповідач, визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час розподілу справи, та згідно з пунктом 18 того ж, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Пунктом 1 рішення зборів суддів ВАКС від 20.11.2025 №3 суддю ОСОБА_4 обрано для здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності ВАКС (встановлено спеціалізацію «слідчий суддя») з 01.12.2025 по 30.11.2026 включно. Пунктом 2 того ж рішення вирішено встановити обраному слідчому судді спеціалізацію «слідчий суддя», а пунктом 3 цього ж рішення вирішено здійснювати обраному слідчому судді у відповідний період, на який його обрано, виключно розподіл клопотань, скарг та інших матеріалів, розгляд яких згідно з кримінальним процесуальним законодавством України віднесено до компетенцій слідчих суддів, а також заяв про відвід (самовідвід) слідчого судді.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого визначення слідчого судді від 02.12.2025 визначення слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 для розгляду клопотання у справі №991/11386/25 (провадження №991/11475/25) відбулось серед 6-и наявних у розподілі слідчих суддів за випадковим числом 6532 (яке потрапило у інтервал 2116-8883) з врахуванням 170 відпрацьованих (робочих) днів та сумарною вагою справ у 2025 році 3181,20, відтак коефіцієнт навантаження склав 18,71, тоді як інші слідчі судді мали відповідні коефіцієнти навантаження 74,34; 77,28; 80,93; 82,28; 80,23. Вочевидь таке обумовило найбільшу вірогідність визначення слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 , тоді як більша чи менше кількість відпрацьованих (робочих) днів у 2025 році жодним чином не могла вплинути на процес розподілу.

З огляду на вищенаведене, визначення слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 у цій справі здійснено у відповідності до вимог процесуального законодавства.

3.5. Дослідивши заяву про відвід, суд встановив відсутність обставин, які свідчили б про порушення норм процесуального права чи унеможливлювали б прийняття слідчим суддею об`єктивного судового рішення, тоді як доводи заявника щодо нібито протиправного визначення слідчого судді ґрунтуються винятково на суб`єктивних хибних припущеннях і є неспроможними. Відтак заявлений відвід не містить належних даних, які б свідчили про наявність передбачених чинним законодавством підстав для його задоволення, й тому належить відмовити у його задоволенні.

Керуючись статтями 75, 80, 81, 309, 369-372, 532 КПК, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви про відвід.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 15.12.2025.

Суддя ОСОБА_1 ____________