Справа № 623/509/22
№ провадження 1-кп/646/87/2026
УХВАЛА

28 січня 2026 року м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі судових засідань у м. Харкові матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000841 від 29.11.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження:

сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_6 ,

сторони захисту - захисника ОСОБА_7 ,

особи, відносно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру - ОСОБА_5 ,

законного представника особи, відносно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Основ`янського районного суду міста Харкова перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст.115, ч. 4 ст. 187 КК України.

28.01.2026 прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку строком на шістдесят діб. Клопотання мотивує тим, що ризики враховані при обранні запобіжного заходу щодо обвинуваченого не відпали і продовжують існувати на сьогоднішній день, а саме: переховування від суду, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів; не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного місця реєстрації, не має джерел доходів; незаконно впливати на свідків, у цьому кримінальному провадженні, які ще мають бути допитані безпосередньо під час судового засідання з метою схилити їх до відмови від дачі правдивих показань у кримінальному провадженні, вчинити нові кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_5 виявляє ознаки тимчасового хворобливого розладу психічної діяльності у формі дисоціативного розладу, псевдодементного синдрому у розуміло відсталої особи, не може усвідомлювати свої дії та керувати ними, що в свою чергу, може призвести до тяжких наслідків.

У судовому засіданні особа, відносно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_5 при вирішенні клопотання прокурора поклався на розсуд суду.

Законний представник ОСОБА_5 при вирішенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку також покладалася на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні при вирішенні клопотання прокурора поклалася на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Так, частина 3 ст. 331 КПК України встановлено, що суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Колегією суддів встановлено, що ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14.08.2024 змінено порядок судового провадження, а саме постановлено продовжити судовий розгляд в порядку здійснення кримінального провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру, згідно з правилами, передбаченими главою 39 КПК України; залучено в якості законного представника ОСОБА_5 представника Ізюмського міського центру соціальних служб в особі директора ОСОБА_9 , а також змінено ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, строком на 60 днів тобто до 12 жовтня 2024 року включно.

Востаннє ухвалою колегією суддів від 17.12.2025 продовжено ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді поміщення його до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а саме до медичного закладу з суворим режимом продовжено строком на 60 днів до 14 лютого 2026 року включно.

Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта №46 від 11.04.2024 ОСОБА_5 на даний час виявляє ознаки тимчасового хворобливого розладу психічної діяльності у формі дисоціативного розладу, псевдодементного синдрому у розумово відсталої особи, не може усвідомлювати свої дії та керувати ними. В період інкримінованих йому дій ОСОБА_5 виявляв ознаки легкої розумової відсталості в ступені легкої дебільності з емоційно вольовими розладами, міг усвідомлювати свої дії та керувати ними. За своїм психічним станом на даний час ОСОБА_5 до виходу з хворобливого стану, потребує застосування стаціонарних примусових заходів медичного характеру у вигляді поміщення в спеціальний лікувальний заклад з метою його обов`язкового лікування, а також запобігання вчинення ним суспільно небезпечних діянь відповідно до ст. 92 КК України.

Ухвалою колегією суддів від 02.10.2025 призначена стаціонарна судово-психіатрична експертиза, проведення якої доручено експертам Львівської філії судових експертиз Державної установи "Інститут психіатрії Міністерства охорони здоров`я України". Висновок експерта станом на 17.12.2025 до суду не надійшов.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 19 КК України, визначено, що осудною вважається особа, яка під час вчинення злочину могла усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними. Не підлягає кримінальній відповідальності особа, яка під час вчинення суспільно небезпечного діяння, передбаченого цим Кодексом, перебувала в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії (бездіяльність) внаслідок хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки. До такої особи за рішенням суду можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру.

Згідно зі ст. 506 КПК України, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, користується правами підозрюваного та обвинуваченого в обсязі, який визначається характером розладу психічної діяльності чи психічного захворювання відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи, та здійснює їх через законного представника, захисника.

Відповідно до вимог ст. 508 КПК України, до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: 1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом; 2) поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

Застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими цим Кодексом.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення може вдатися до відповідних дій. При цьому, слід урахувати, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, внаслідок чого, даний ризик є актуальним. Також продовжує існувати ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення.

Підтвердженням існування зазначених ризиків слугує характеристика обвинуваченого ОСОБА_5 , який не одружений, не працюючий, тобто, в нього відсутні міцні соціальні зв`язки.

На думку колегії суддів, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Так, колегією суддів враховано фактичні обставини кримінального провадження, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу ОСОБА_5 , висновок судово-психіатричного експерта №46 від 11.04.2024, та ступінь інкримінованих йому суспільно-небезпечних діянь.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо впливу ОСОБА_5 на свідків прокурором належним чином не доведений, оскільки під час судового розгляду були допитані всі свідки.

Зважаючи на психічний стан ОСОБА_5 , з метою унеможливлення спричинення ним шкоди як собі, так і іншим особам, та з метою дотримання балансу між суспільним інтересом та правом особи на особисту свободу, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку строком на 60 днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 194, 331, 370, 372, 508 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають її небезпечну поведінку відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді поміщення його до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку строком на 60 днів, а саме до медичного закладу з суворим режимом: до Дніпровської філії «Спеціальний заклад з надання психіатричної допомоги» Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», що знаходиться за адресою: 49006, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Надії Алексєєнко, буд. 84, тобто до 28 березня 2026 року включно.

Строк дії ухвали до 28 березня 2026 року включно.

Виконання ухвали покласти на керівника Дніпровської філії «Спеціального закладу з надання психіатричної допомоги» державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 у той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді : ОСОБА_2

ОСОБА_3