Cправа № 127/4684/26
Провадження № 1-кс/127/1908/26
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

13 лютого 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000655 внесеного до ЄРДР 15.05.2025, про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в смт. Вороновиця Вінницького району Вінницької області, громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_6 звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, яке погоджене з прокурором про застосування цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження № 0000655 від 15.05.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 190 КК України, в ході розслідування якого у слідства виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляду запобіжного заходу.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 вчинив комплекс дій, в результаті яких шляхом обману заволодів грошовими коштами, які призначалися для грошової компенсації за належні для отримання житлові приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, за наступних обставин.

Так, згідно зі ст. 48-1 Житлового кодексу України порядок та розмір надання громадянам грошової компенсації за належні їм для отримання жилі приміщення визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 5-1 «Порядку та умов надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на виплату грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення для деяких категорій осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 № 719 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2017 № 119 надалі Порядок), яким визначено механізм надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на виплату грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення для сімей осіб, визначених абз. 5-8 п. 1 ст. 10 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», для осіб з інвалідністю I-II груп, яка настала внаслідок поранення, контузії, каліцтва або захворювання, одержаних під час безпосередньої участі в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення чи здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, визначених п. п. 11-14 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», та які потребують поліпшення житлових умов (далі субвенція), умовою надання субвенції є, зокрема, перебування одержувачів грошової компенсації в установленому порядку на квартирному обліку.

Згідно з п. 13 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 № 470 (надалі Правила обліку), на квартирний облік беруться громадяни, які потребують поліпшення житлових умов. Згідно з п. 17 Правил обліку, громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання жилого будинку (частини будинку), не беруться на квартирний облік протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов.

Однак, ОСОБА_4 , усвідомлюючи неможливість отримання ним грошових коштів, які призначені для грошової компенсації за належні для отримання житлові приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, так як у його власності та його дружини ОСОБА_7 перебувала частка житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 59,7 кв. м, житловою площею 43, 2 кв. м., маючи умисел на протиправне набуття таких коштів, відчужив частку житлового будинку, передавши її безоплатно у власність своєї дружини ОСОБА_7 , що відповідно договору дарування від 05.01.2021. У свою чергу ОСОБА_7 на підставі договору дарування від 12.02.2021 безоплатно передала у власність своїй матері ОСОБА_8 цю ж частку житлового будинку.

Після відчуження частки житлового будинку, ОСОБА_4 , продовжуючи свою злочинну діяльність, спрямовану на протиправне отримання ним грошових коштів, які призначені для грошової компенсації за належні для отримання житлові приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, умисно, з корисливих мотивів, достовірно розуміючи, що він не входить до категорії осіб, які мають право отримати зазначену грошову компенсацію, у визначеному п. 18 Правил обліку порядку, 21.01.2021 звернувся до виконавчого комітету Вороновицької селищної ради (надалі виконавчий комітет) з заявою про взяття його на квартирний облік, у якій вказав завідомо неправдиву інформацію про те, що протягом останніх п`яти років відчуження житла ним та членами його сім`ї не здійснювалося.

Розглянувши подані ОСОБА_4 заяву та документи, комісія з житлових питань виконавчого комітету на засіданні 08.02.2021, не маючи об`єктивної змоги перевірити достовірність вказаних ОСОБА_4 у заяві відомостей, 08.02.2021 рекомендувала виконавчому комітету розглянути питання взяття ОСОБА_4 на квартирний облік як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Рішенням виконавчого комітету від 17.02.2021 № 31 «Про взяття на квартирний облік ОСОБА_4 » ОСОБА_4 взято на облік як такого, що потребує поліпшення житлових умов, та включено до списку громадян, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень.

В подальшому, ОСОБА_4 звернувся до управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації (надалі управління праці та соціального захисту) з заявою від 16.03.2021 про надання йому компенсації за належні для отримання житлові приміщення.

До цієї заяви серед іншого ОСОБА_4 надав вищезазначене рішення виконавчого комітету від 17.02.2021 про взяття його на квартирний облік.

На підставі поданих ОСОБА_4 документів та акту обстеження житлово-побутових умов від 25.03.2021 № 14/02-10 комісією з розгляду заяв членів сімей загиблих (померлих) та осіб з інвалідністю, внутрішньо переміщених осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, 30.03.2021 прийнято рішення № 1 про призначення йому грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення у розмірі 925282,68 грн. У зв`язку зі зміною вартості 1 кв. м спорудження житла, а також отриманням дружиною ОСОБА_4 ІІІ групи інвалідності упродовж 2021-2024 років здійснювалися відповідні перерахунки суми призначеної грошової компенсації, остаточний розмір яких відповідно до рішення цієї комісії від 01.05.2024 № 4 склав 2571653,28 грн.

Згідно з платіжною інструкцією від 21.10.2024 № 2 на спеціальний поточний рахунок ОСОБА_4 , відкритий 23.10.2021 у філії Вінницькому обласному управлінні АТ «Ощадбанк», зараховані грошові кошти в сумі 2571653,28 грн.

У подальшому, 13.02.2025 ОСОБА_4 звернувся до управління праці та соціального захисту з проханням про надання згоди на перерахування зазначених грошових коштів як оплати за договором купівлі-продажу квартири.

Одержавши таку згоду, ОСОБА_4 разом зі своєю дружиною ОСОБА_7 за отримані у якості компенсації грошові кошти в сумі 2571653,28 грн на підставі договору купівлі-продажу від 13.02.2025 придбав квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином ОСОБА_4 протиправно заволодів шляхом обману грошовими коштами державного бюджету у сумі 2571653,28 грн, яка більш ніж у шістсот разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

При всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, 12 лютого 2026 року

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю смт. Вороновиця Вінницького району Вінницької області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України,

повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в особливо великих розмірах.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, зокрема:

повідомленням управління праці та соціального захисту населення від 25.04.2025 № 35-12/1-2159;

протоколами засідання комісії по розгляду заяв членів сімей загиблих (померлих) та осіб з інвалідністю, внутрішньопереміщених осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України про виплату грошової компенсації, зокрема № 2 від 30.03.2021, № 13 від 30.04.2025;

заявами ОСОБА_4 від 21.01.2021, від 11.01.2024 про прийняття його на квартирний облік для одержання житлової площі та про перереєстрацію його на квартирному обліку;

інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, та Реєстру прав власності на нерухоме майно;

показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;

іншими матеріалами кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, що зумовлює необхідність обрання останньому міри запобіжного заходу. При цьому існують ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, що полягає у тому, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів, а також, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні питання про наявність підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту необхідно враховувати у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному за інкримінований злочин, а також наявність ризиків визначених:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, є те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, який згідно ст. 12 КК України відносять до категорії особливо тяжкого та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі дванадцяти років з конфіскацією майна) дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Зокрема, саме по собі покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним, може спонукати останнього вдатися до спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду;

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні. Наявний обґрунтований ризик, що ОСОБА_4 може вдатись до спроб незаконно впливати на свідків, які викривають його, задля схиляння їх до зміни показань шляхом вмовляння, підкупу, погроз, тощо.

Приймаючи до уваги вищевикладене, а також те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, керуючись вимогами ст. 40, 131, 132, 176-178, п. 3 ч. 2 ст. 183, 184, 194 КПК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, слідчому судді пояснив, що по кримінальному провадженні існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити свою злочинну діяльність, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому останньому необхідно обрати саме запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання слідчого, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує, те що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, одружений, працює, має інвалідність, є учасником бойових дій, раніше не судимий. На теперішній час ОСОБА_4 підозрюється у вчинені особливо тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи вагомість наявних доказів підозри у вчиненні кримінального правопорушення, наслідки від вчиненого кримінального правопорушення, відсутність соціально стримуючих факторів, характер та обставини злочину по якому повідомлено підозру, дають підстави слідчому судді дійти обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити свою злочинну діяльність, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, слідчий суддя вважає, що жоден із більш м`яких або жорстких запобіжних заходів, окрім цілодобового домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваного, а тому, з урахуванням всіх обставин, передбачених ст. 178 КПК України та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до підозрюваного ОСОБА_4 , з огляду на положення ст. 177, 181, 194 КПК України, слід застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на підозрюваного процесуальні обов`язки передбачені в ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим застосування запобіжного заходу до підозрюваного в межах строку досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, що полягає у цілодобовій забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 59 (п`ятдесят дев`ять) днів, тобто до 12 квітня 2026 року.

Строк дії ухвали суду визначити до 12 квітня 2026 року.

Відповідно до ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такий обов`язок:

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу суду для організації виконання направити начальнику ГУНП у Вінницькій області.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_11