Справа № 645/6934/25
Провадження № 1-кс/645/1339/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000393 від 29.09.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до Немишлянського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на одяг, у який був одягнутий потерпілий ОСОБА_4 , а саме: куртку та штани синього кольору, спецвзуття, тавизначити місцем зберігання вказаного речового доказу в камері схову речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. В. Вакуленка, 1/32, а після проведення експертизи, повернути на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 29.09.2025 до ЧЧ ВП №2 ХРУП №2 надійшло повідомлення оператора "102", що БШМД № 901 до 17 лікарні з адреси: м. Харків, вул. Енергетична, 11, Котельно-механічний завод, доставлений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діагноз: закритий перелом кісток правої гомілки, травму отримав на виробництві.

Сектором дізнання відділу поліції № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 29.09.2025 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000393, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України, за фактом порушення вимог законодавства про охорону праці, що заподіяло шкоду здоров`ю громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території АТ «Харківській котельно-механічний завод».

Під час проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню, в якості потерпілого був допитаний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на теперішній час знаходиться на лікуванні у комунальному некомерційному підприємстві «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №17» Харківської міської ради.

В подальшому 02.10.2025 року потерпілий ОСОБА_4 звернувся з письмовою заявою та добровільно надав працівникам поліції робочий одяг, у який був одягнутий на робочому місці та в якому його було доставлено до лікарні, а саме: куртку та штани синього кольору, спецвзуття.

Вищезазначені предмети постановою дізнавача було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для призначення судових експертиз, а також встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання були повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про проведення судового засідання без його участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

06 жовтня 2025 року (понеділок) до Немишлянського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000393 від 29.09.2025 року, добровільно виданого ОСОБА_4 02.10.2025 року (четвер). Вказане клопотання направлено на адресу суду поштою 03.10.2025 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що 29.09.2025 до ЧЧ ВП №2 ХРУП №2 надійшло повідомлення оператора "102", що БШМД № 901 до 17 лікарні з адреси: м. Харків, вул. Енергетична, 11, Котельно-механічний завод, доставлений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діагноз: закритий перелом кісток правої гомілки, травму отримав на виробництві.

02.10.2025 року потерпілий ОСОБА_4 звернувся з письмовою заявою та добровільно надав працівникам поліції робочий одяг, у який був одягнутий на робочому місці та в якому його було доставлено до лікарні, а саме: куртку та штани синього кольору, спецвзуття.

Постановою дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 02 жовтня 2025 року добровільно видані ОСОБА_4 02.10.2025 року речі, зазначені вище, визнано речовими доказами.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на одяг, у який був одягнутий потерпілий ОСОБА_4 , а саме: куртку та штани синього кольору, спецвзуття, які добровільно видав 02.10.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місце зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню №0000393 від 29.09.2025 року у камері схову речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. В. Вакуленка, 1/32, а після проведення експертизи, повернути на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 07.10.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1