ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/2299/25 Справа № 182/7525/25 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року м. Кривий Ріг

колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі апеляційну скаргу представника скаржника адвоката ОСОБА_6 , діючої в інтересах Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «Хесед Міхаель», на ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2025 року за скаргою Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «Хесед Міхаель» в особі представника ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 26 вересня 2025 року, -

в с т а н о в и л а:

ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2025 року відмовлено в задоволенні скарги Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «Хесед Міхаель» в особі представника ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 26 вересня 2025 року.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що зі змісту заяви про вчинення злочину слідчим суддею не встановлено об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність обов`язкових ознак злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину. Незважаючи на те, що представник заявника вважає заяву повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, остання за своїм змістом не містить достатніх таконкретних даних, які б вказували на наявністьв діяхособи ознакоб`єктивноїсторони будь-якогокримінального правопорушення та фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення передбаченого КК України, а тому така заява, з огляду на її зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Обставини, про які йде мова у заяві не є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР кримінального правопорушення.

Із вказаним рішенням слідчого судді не погодилась представник скаржника ОСОБА_6 та подала апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі остання просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу якою задовольнити скаргу та зобов`язати уповноважених осіб Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області внести відомості до ЄРДР за заявою Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «Хесед Міхаель» від 26.09.2025 року.

На обґрунтування своїх вимог вказує, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що внесенню до ЄРДР підлягають не всі заяви, а лише ті, які, на думку слідчого, прокурора або суду, містять «достатні об`єктивні дані» про кримінальне правопорушення. Такий підхід прямо суперечить ч. 1 ст. 214 КПК України, яка не передбачає жодної дискреції щодо вирішення питання про внесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Наголошує, що з мотивувальної частини оскаржуваної ухвали вбачається, що слідчий суддя фактично встановив відсутність складу кримінального правопорушення; надав правову оцінку договірним відносинам між сторонами; дійшов висновку про цивільно-правовий характер спірних правовідносин. Проте такі висновки є процесуально неприпустимими на стадії вирішення питання про внесення відомостей до ЄРДР, оскільки оцінка доказів, з`ясування наявності чи відсутності складу злочину, а також правової природи відносин належать до виключної компетенції органу досудового розслідування та можуть здійснюватися лише після внесення відомостей до ЄРДР. Таким чином, слідчий суддя вийшов за межі повноважень, визначених КПК України.

Звертає увагу, що наявність цивільно-правового договору сама по собі не виключає можливості вчинення кримінального правопорушення; можливі ознаки зловживання правом, умисні дії всупереч меті договору, протиправне заволодіння майном або використання його поза межами домовленостей підлягають перевірці виключно в межах кримінального провадження.

Стверджує, що суд першої інстанції передчасно вирішив питання, які повинні з`ясовуватись виключно в межах досудового розслідування.

Учасники судового провадження до судового засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. У зв`язку із чим, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд за відсутності сторін.

Перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга заявника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 370 КПК України судове рішення має бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно зі ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Норми ч. 2 ст. 9 КПК України передбачають, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав та свобод і можливість оскаржити до суду рішення, дії та бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб; кожен має право будь-якими, не забороненими законом засобами, захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань, а згідно ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом, а порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України.

При цьому завданнями кримінального провадження, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні належить до повноважень слідчого судді у порядку, передбаченому КПК (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як встановлено колегією суддів апеляційного суду, заявником надіслано повідомлення про вчинення злочину за вих. № 91 від 26.09.2025 року, відповідно до якого директором БО «ЗБФ «Хесед Міхаель» виявлено факт протиправного заволодіння майном Фонду. Зазначено, що клієнту ОСОБА_7 у тимчасове безоплатне користування передано підзарядну станцію на підставі Договору безоплатного користування майном № 262 від 29.03.2023. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 помер. Син померлого заявив, що нічого не знає про місцезнаходження майна, тому представник Фонду просить внести відомості до ЄРДР за фактом протиправного заволодіння майном.

За результатами розгляду повідомлення направлено лист начальника Нікопольського РУП вих. № від 14.10.2025 року, яким констатовано, що у даному випадку вбачаються ознаки цивільно-правових відносин, рекомендовано для їх вирішення звернутися до Нікопольського міськрайонного суду з позовною заявою, в порядку цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Колегія суддів враховує, що підставами вважати заяву чи повідомлення про кримінальне правопорушення такою, що містить відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, є наявність в них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення.

Системний аналіз норм Кримінального процесуального кодексу України свідчить про те, що закон передбачає можливість попереднього вивчення та аналізу слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності в ній даних, які можуть об`єктивно свідчити про кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Тобто, з врахуванням вищенаведеного, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

У межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор або інша службова особа, дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, слідчим суддею встановлено, що повідомлення про вчинення злочину розглянуто уповноваженими особами Нікопольського РУП, здійснений аналіз викладених фактів та надано відповідь про відсутність ознак злочинних діянь та роз`яснено про можливу наявність цивільно-правових відносин, за відновленням прав яких сторона може звернутись до суду в порядку цивільного судочинства.

Як вбачається з матеріалів провадження, відсутні будь-які дані, що син ОСОБА_8 , померлого клієнта Фонду ОСОБА_7 взагалі був обізнаний про наявність договору про безоплатне користування майном Фонду, також відсутні дані чи наявний у сина померлого, спірний зарядний пристрій, чи взагалі він обізнаний про користування таким пристроєм своїм батьком. Заявником не надано переконливих доводів, що син померлого ОСОБА_8 може користуватися таким майном або його утримувати, не наведено, що саме він є спадкоємцем. Крім того, апеляційний суд зауважує, що лише факт родинних відносин, не може беззаперечно вказувати на причетність ОСОБА_8 до будь-яких злочинних діянь.

В разі обізнаності сина померлого клієнта про наявність договору між його батьком та Благодійною організацією наявний спір про цивільно-правові зобов`язання, що не є підставою для внесення відомостей в ЄРДР.

Отже, Благодійною організацією у своєму повідомлені про вчинення злочину не наведено жодних відомостей, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення та відповідно про необхідність проведення досудового розслідування за цим фактом.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Як вірно зазначив в ухвалі слідчий суддя, аналізуючи зміст заяви, вона містить припущення та суб`єктивну оцінку дій та не містить конкретних та достатніх фактичних даних, які б достовірно свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення, що охоплюються поняттям кримінального правопорушення, визначеного ст. 11 КПК України. На переконання колегії суддів, це дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень ст. 214 КПК України.

Відтак, колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновком слідчого судді про те, що заява Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «ХеседМіхаель» не містить інформації, яка б вказувала на наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, в тому числі ОСОБА_8 , тому правові підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення відсутні.

З огляду на наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення скарги Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «Хесед Міхаель», на бездіяльність уповноваженої особи Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки така заява не містить конкретних фактичних даних, які б вказували на наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Істотного порушення норм кримінального процесуального закону чи неправильного застосування норм матеріального права, які б слугували підставою для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, апеляційним судом не встановлено.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що в задоволенні апеляційної скарги необхідно відмовити, а ухвалу слідчого судді - залишити без змін.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 310, 405, 407, 409, 422 КПК України Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу представника скаржника адвоката ОСОБА_6 , діючої в інтересах Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «Хесед Міхаель», залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2025 року за скаргою Благодійної організації «Запорізький благодійний фонд «Хесед Міхаель» в особі представника ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 26 вересня 2025 року, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді