УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області скаргу ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 про вчинення кримінального правопорушення, за фіксації судового розгляду технічними засобами,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга мотивована тим, що 24.11.2025 року заявником до Вінницької окружної прокуратури подано заяву про вчинення низки кримінальних правопорушень службовими та посадовими особами Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова, а також окремими посадовими особами МОЗ України.

Станом на 21 грудня 2025 року жодних дій, спрямованих на внесення наданих відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового слідства даним органом досудового слідства не вчинялося.

Відповідно до ст. 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно ст.214 КПК України слідчий, прокурор, дізнавач невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Заявник у скарзі зазначає, що не зважаючи на такі вимоги закону, всупереч ст. 214 КПК України, службовими особами Вінницької окружної прокуратури допущено бездіяльність. На думку заявника, відомості, викладені в заяві повинні негайно, але не пізніше 24 години після подання заяви бути внесені до ЄРДР.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Єдиною підставою для прийняття рішення про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає уневнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є відсутність у заяві відомостей, які можуть указувати на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Заявник зазначає, що він має статус викривача корупції з 30.12.2024 року з приводу саме цих описаних нижче злочинів.

У заяві викладено численні факти, що, на переконання заявника свідчать про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених статтями:

1) Ст. 191 КК України - привласнення, розтрата майна, зловживання службовим становищем - нецільове використання коштів ВНМУ (ремонти, охоронні договори, база «Сокілець»); виплата премій і надбавок без правових підстав; використання пального університету для власного авто.

Об`єкт злочину - власність державного закладу - майно, кошти, матеріальні ресурси ВНМУ ім. Пирогова.

Об`єктивна сторона - незаконне використання майна університету; витрачання коштів у приватних інтересах; розтрата бюджетних коштів при здійсненні ремонтів, тендерів, охоронних послуг; заволодіння пальним університету; незаконна виплата собі надбавок і подвійної зарплати.

Суб`єкт - службові особи ВНМУ та МОЗ (ректор, проректори, керівники структурних підрозділів), які мають доступ до бюджетних коштів. Суб`єктивна сторона - прямий умисел з корисливим мотивом - отримання незаконної майнової вигоди.

Фактичні дані, що підтверджують склад злочину 1) Розтрата коштів при ремонтах, базі Сокілець, тендерах У заяві описано, що на ремонт занедбаної бази Сокілець ректор витратила близько 1,4 млн. грн.. попри те, що база не має умов для безпечного перебування, не функціонувала десятиліттями, потребує десятків мільйонів для повної реконструкції Працівникам, які здійснювали ремонт, не оплачували відрядження і харчування, що свідчить про викривлення витрат і можливе привласнення бюджетних коштів. 2) Розтрата при укладанні охоронного договору Охорона університету - 1 171 200 грн., що утричі перевищує вартість попередніх договорів, при цьому послуги фактично не виконувались (охорона була відсутня вдень) 3) Привласнення бюджетного пального «Петрушенко заправляла власний автомобіль за рахунок медичного університету… довелось повернути близько тонни пального» 4) Незаконні виплати заробітної плати ректор отримує подвійну зарплату - і як ректор, і як завідувачка кафедри (посади несумісні за законом); отримує надбавку за лікувальну діяльність, яку не виконує.

Все це, на думку заявника, утворює повний склад злочину за ст. 191 КК.

2) Ст. 364 КК України - зловживання владою або службовим становищем - незаконне виконання функцій ректора особою, що не має повноважень; втручання у діяльність університету; тиск на співробітників; незаконне скорочення працівників на 0,75 ставки.

Об`єкт Нормальна діяльність державного закладу освіти та охорони здоров`я.

Об`єктивна сторона незаконне використання влади всупереч інтересам служби; заподіяння істотної шкоди університету та працівникам; незаконне втручання у виборчий процес; захоплення влади у ВНМУ.

Суб`єкт Посадова особа державного закладу.

Суб`єктивна сторона Прямий умисел із мотивів влади та збагачення. Фактичні дані 1) Незаконне виконання функцій ректора ОСОБА_5 фактично діяла як ректор у 20232024, не маючи повноважень, змінила вивіску в кабінеті на «Голова Вченої ради», контролювала всі документи, керувала університетом, використовуючи підставного в.о. ректора ОСОБА_6 2) Тиск на колектив і незаконні кадрові дії масові звільнення; незаконні переведення на 0,75 ставки; погрози працівникам; тиск на всіх, хто «не в команді». 3) Знищення НДІ та Університетської клініки з метою передачі майна накази про ліквідацію структур університету; підготовка передачі будівель за адресою просп. Коцюбинського, 6 у приватні руки.

Ці дії, на переконання заявника, становлять типовий склад злочину за ст. 364 КК.

3) Ст. 366 КК України - службове підроблення - фальсифікація табелів робочого часу; підробка протоколів виборчої комісії; складання неправдивих документів щодо діяльності структурних підрозділів.

Фактичні дані, що підтверджують склад 1) Фальсифікація табелів робочого часу У заяві міститься: «Фальсифікація табеля, підписання його ОСОБА_5 , незаконне нарахування зарплати, виконання її роботи Документ сформований в системі «Електронний суд» 16.12.2025 3 іншими особами». 2) Підробка протоколів виборів делегатів члени лічильної комісії не впізнали свої підписи - протокол підроблений; свідки повідомили, що їх змушували підписати відмову від скарг. 3) Підроблені документи при призначенні керівників ОСОБА_7 незаконно призначена в.о. директора НДІ всупереч постанові КМУ №1094. Елемент створення завідомо неправдивих документів.

4) Ст. 368 КК України, ст. 368-3 КК України - одержання неправомірної вигоди - хабарі за прийом на роботу; хабарі за продовження контрактів; хабарі за складання іспитів.

Фактичні дані ОСОБА_8 за прийом на роботу «500 доларів за влаштування лаборантом», посередник - ОСОБА_9 . Хабарі за продовження контрактів, за конкурсні процедури Викладачі змушені платити за поновлення. Хабарі за іспити На кафедрі патофізіології - 3001400 дол., на кафедрі патанатомії - 300400 дол. ВНМУ - юридична особа публічного права. Одноосібні рішення ректора та проректорів щодо кадрових призначень, контрактів, посадової торгівлі - це класичний склад цієї статті. Факти відповідають нормі повністю.

5) Ст. 369-2 КК України - зловживання впливом - вплив на МОЗ для отримання посади; вплив на кадрові рішення в НДІ та університеті.

Фактичні підтвердження Використання впливу в МОЗ для просування на посаду ректора: «МОЗ сприяло незаконному призначенню», «Міністр Ляшко особисто знав про порушення і підтримував призначення». Вплив на кадрові рішення в НДІ та університеті з метою збагачення. ст. 172 КК України - грубе порушення законодавства про працю - примусовий перевід на 0,75 ставки; незаконні звільнення; тиск на незручних співробітників. Факти: Примусовий перевід викладачів на 0,75 ставки під погрозами звільнення; Порушення строкових контрактів; Втручання у трудові права (мобінг, погрози, тиск).

Заявник стверджує, що саме по цим заявам Національна поліція України визнала його викривачем корупції, але відомості в ЄРДР внесені не були.

Станом на 21 грудня 2025 року витяг з ЄРДР заявнику не надано. Відомості до ЄРДР не внесено. Будь-якої відповіді прокуратура не надала.

Заявник вважає, що це, свідчить про бездіяльність, яка підлягає оскарженню згідно зі ст. 303 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор зобов`язаний невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення внести відповідні відомості до ЄРДР. Верховний Суд у постановах від 04.12.2019, 11.02.2021, 18.01.2022 вказує: «Прокурор не вправі оцінювати заяву на предмет достатності доказів. Будь-які відомості, які можуть свідчити про злочин, підлягають обов`язковому внесенню до ЄРДР». Невнесення таких відомостей у визначений законом строк є незаконною бездіяльністю, що підлягає негайному судовому контролю.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

На підставі вищевикладеного, заявник ОСОБА_4 просив слідчого суддю зобов`язати уповноважену особу Вінницької окружної прокуратури Вінницької області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 про вчинення кримінального правопорушення, розпочати досудове розслідування та надати заявнику у встановленому законом порядку витяг з ЄРДР.

В судове засідання заявник не з`явився, хоча про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений завчасно, неодноразово та належним чином, про причини неприбуття суд не повідомив.

Прокурор ОСОБА_3 під час судового розгляду заперечив проти задоволення скарги, слідчому судді пояснив, що заявником вже було подано аналогічну скаргу до Вінницького міського суду Вінницької області, за результатом розгляду якої ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області було зобов`язано внести відомості до ЄРДР за вказаною заявою, на даний час ухвала слідчого судді є виконаною, відомості за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 внесено до ЄРДР, проводяться слідчі дії. Надав додаткові матеріали на підтвердження своїх доводів.

Дослідивши матеріали скарги та заслухавши пояснення прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

Водночас положення ч. 3 ст. 306 КПК України не вимагають від слідчого судді досягнути мети забезпечити обов`язкову участь заявника в судовому засіданні, оскільки належне повідомлення про дату, час та місце розгляду скарги заявника, свідчить про забезпечення слідчим суддею виконання загальних засад кримінального провадження, зокрема права заявника на захист та доступ до правосуддя. При цьому, небажання заявника безпосередньо прийняти участь в судовому розгляді його скарги, є правом цієї особи.

Враховуючи вимоги ст. 306 КПК України, а також ту обставину, що заявник будучи належним чином повідомленим про дату та час судового розгляду його скарги, зокрема про судові засідання призначені на 23.12.2025 о 14:20 год., 29.12.2025 о 11:30 год., 14.01.2026 о 11:30 год. та 23.01.2026 о 11:00 год., проте в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття суд не повідомив, що свідчить про небажання заявника безпосередньо прийняти участь в судовому розгляді його скарги, а тому слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду скарги без заявника або його представника в межах розумних строків розгляду.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Таким чином, вимоги ч. 1 ст. 303 КПК України передбачають, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду слідчим суддею встановлено, що 24.11.2025 заявником до Вінницької окружної прокуратури подано заяву про вчинення низки кримінальних правопорушень службовими та посадовими особами Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова, а також окремими посадовими особами МОЗ України.

Разом з тим, як вбачається із наданих прокурором пояснень, на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суд Вінницької області від 26.12.2025 за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 про вчинення кримінального правопорушення було внесено відомості до ЄРДР та наразі досудове розслідування кримінального провадження триває, що в свою чергу підтверджується доданим витягом з ЄРДР № 0000001 від 01.01.2026.

Стаття 307 КПК України визначає, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

З огляду на вищенаведене, вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що оскільки станом на момент розгляду скарги, за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 про вчинення кримінального правопорушення було внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування, здійснення якого доручено уповноваженим на те особам ВРУП ГУНП у Вінницькій області, а тому у задоволені скарги ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 про вчинення кримінального правопорушення, слід відмовити, так як дана скарга є необґрунтованою та недоведеною.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 306, 307, 309, 369, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.11.2025 про вчинення кримінального правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя