ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1235/25 Доповідач ОСОБА_1
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 16 вересня 2025 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001107 від 23.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 114-1 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 16 вересня 2025 року клопотання слідчого задоволено частково та продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_8 у Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" до 14.11.2025 включно, залишено розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 15.09.2025, що становить 151400 гривень. Прокурор Харківської обласної прокуратури, не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати в частині визначення застави, постановити нову ухвалу, якою задовольнити подане клопотання про продовження ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення застави. Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, прокурор посилається на те, що слідчим суддею не в повній мірі були враховані ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, на наявності яких акцентував увагу прокурор у судовому засіданні. Зміна запобіжного заходу на більш м`який може стати перешкодою у проведенні повного та швидкого досудового розслідування, оскільки встановлена наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Прокурор зазначає, що протиправні дії ОСОБА_8 мали системний характер та існують підстави вважати, що за наслідком проведених слідчих дій будуть встановлені додаткові епізоди злочинної діяльності. Крім того, прокурор зазначив, що ОСОБА_8 вже притягувався до кримінальної відповідальності за частиною 2 статті 28 частиною 2 статті 369-2 КК України та щодо нього Ленінським районним судом м. Харкова від 13.07.2023 було ухвалено обвинувальний вирок. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора, яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, думку підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Відповідно до частини 6 статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. Відповідно до абзацу 8 частини 4 статті 182 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України. Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001107 від 23.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 114-1 КК України. 19.06.2025 ОСОБА_8 затриманий слідчим Управління СБУ в Харківській області в порядку статті 615 КПК України та того ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 114-1 КК України. 23.06.2025 до ОСОБА_8 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 17.08.2025. 14.08.2025 ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова щодо ОСОБА_8 продовжено строк тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 19.09.2025. Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 15.09.2025 за результатами розгляду клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу слідчий суддя змінив обраний ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі, що становить 151400 гривень. Ухвалою Салтівського районного суду м. Харкова від 16.09.2025 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 19.12.2025.

Постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури від 29.09.2025 органом, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні визначено Харківську спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони.

Слідчий, звертаючись до слідчого судді із клопотанням погодженим прокурором, просив продовжити підозрюваному ОСОБА_8 строк тримання під вартою без визначення застави.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 , врахував наявність обгрунтованої підозри, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які продовжують існувати, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

У оскаржуваній ухвалі слідчий суддя зазначив, що на час розгляду клопотання слідчого про продовження підозрюваному строку тримання під вартою можна стверджувати про певне зменшення раніше встановлених ризиків, з огляду на час, який минув після затримання підозрюваного, проте нових відомостей, які б свідчили про зміну обставин, які слугували підставою для застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді не надано. Слідчий суддя зазначив, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення є доведеним з огляду на тривалість злочинної діяльності, той факт, що її припинення не було проявом волі підозрюваного, а стало можливим завдяки роботі правоохоронних органів, а також засудження в минулому за частиною 2 статті 28, частиною 2 статті 369-2 КК України. Встановив, що продовжує існувати ризик переховування ОСОБА_8 від органів досудового розслідування та суду, враховуючи суворість покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого підозрюваного злочину та можливість, з погляду на статус особи з інвалідністю, безперешкодного перетину кордону під час воєнного стану. Крім того, як зазначено в оскаржуваній ухвалі, надані слідчому судді матеріали кримінального провадження свідчать про наявність як вже допитаних свідків, які у своїх показаннях викривають протиправну діяльність ОСОБА_8 , так і свідків, які фігурують в матеріалах негласних слідчих (розшукових) дій, яких ще слід допитати, у зв`язку із чим не виключений незаконний вплив з боку підозрюваного на вказаних свідків. Враховуючи, що у кримінальному провадженні необхідно виконати процесуальні дії, які неможливо закінчити до спливу строку тримання ОСОБА_8 під вартою, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність продовження підозрюваному строку тримання під вартою. Щодо визначеного ухвалою слідчого судді від 15.09.2025 ОСОБА_8 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, з чим не погоджується сторона обвинувачення, слідчий суддя посилаючись на загальні засади кримінального провадження, необхідність дотримання правової визначеності, що досягається, зокрема, через реалізацію принципу res judicata, який передбачає непорушність та остаточність судових рішень, вважав, що залишення застави у розмірі, визначеного слідчим суддею в ухвалі від 15.09.2025, слугуватиме реалізації вказаного принципу. Крім того, слідчий суддя дійшов висновку, що застава у розмірі 151400 гривень, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного та стану його здоров`я буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги прокурора щодо необхідності продовження підозрюваному ОСОБА_8 строку тримання під вартою без визначення застави, суд апеляційної інстанції виходить з наступного. Відповідно до довідки ТУ ДСА в Харківській області від 16.09.2025, кошти у сумі 151400 гривень: «Застава щодо ОСОБА_8 у справі № 643/14599/25» надійшли на депозитний рахунок територіального управління 16.09.2025. Відповідно до інформації з ДУ «Харківський слідчий ізолятор», ОСОБА_8 16.09.2025 був звільнений із установи по сплаті застави. Відповідно до частини 4 статті 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Таким чином, на час апеляційного розгляду щодо ОСОБА_8 діє запобіжний захід у вигляді застави. Відповідно до частини 6 статті 182 КПК України, з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді від 15.09.2025, якою щодо ОСОБА_8 було змінено запобіжний захід з тримання під вартою без визначення застави на тримання під вартою із визначенням застави, слідчим суддею на підозрюваного, у випадку внесення ним визначеної суми застави, покладено наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; не відлучатись за межі Харківської та Полтавської областей без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину. Підозрюваний ОСОБА_8 на виклики Харківського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги прокурора прибув. Крім того, захисником підозрюваного ОСОБА_8 адвокатом ОСОБА_10 06.10.2025 було долучено дані про те, що після звільнення з-під варти ОСОБА_8 здав до ГУ ДМС у Харківській області паспорт для виїзду за кордон, на теперішній час офіційно працевлаштований у ТОВ «Фокс безпека», отримує пенсію за інвалідністю. Підозрюваний на утриманні має неповнолітню доньку та прийомну доньку 2011 року народження, яка є дитиною з інвалідністю. Також ОСОБА_8 та ОСОБА_11 звернулися до відділу реєстрації актів цивільного стану для реєстрації шлюбу. Захисник додатково посилається на протоколи допитів підозрюваного ОСОБА_8 , відповідно до яких він визнав вину у інкримінованому йому злочині. У судовому засіданні суду апеляційної інстанції 27.10.2025 захисником підозрюваного долучено копію свідоцтва про шлюб від 25.10.2025, укладеного між ОСОБА_8 та ОСОБА_11 . Суд апеляційної інстанції приймає до уваги долучені захисником підозрюваного матеріали, а також те, що підозрюваний прибув на виклик суду апеляційної інстанції, під час апеляційного розгляду прокурором не було повідомлено обставини, які б свідчили про порушення підозрюваним покладених на нього ухвалою слідчого судді від 15.09.2025 процесуальних обов`язків, після внесення застави та його звільнення з-під варти. Враховуючи, що вимоги абзацу 8 частини 4 статті 183 КПК України визначають право слідчого судді, суду, а не обов`язок, під час дії воєнного стану не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України, з огляду на встановлені під час апеляційного розгляду обставини, а також те, що наразі щодо підозрюваного діє запобіжний захід у вигляді застави, який не був ним порушений, суд апеляційної інстанції не встановив підстав для задоволення апеляційних вимог прокурора. Крім того, з огляду на те, що на час апеляційного розгляду відсутні дані про порушення підозрюваним процесуальних обов`язків, неможливо стверджувати, що альтернативний запобіжний захід у вигляді застави є недостатнім для запобігання встановленим ризикам.

Щодо посилань прокурора в апеляційній скарзі на можливе встановлення в ході досудового розслідування додаткових епізодів злочинної діяльності ОСОБА_8 , то такі доводи під час апеляційного розгляду не були підтверджені. Всі інші обставини, якими прокурор обгрунтовував необхідність продовження строку тримання під вартою підозрюваного без визначення застави, були враховані слідчим суддею, про що зазначено в оскаржуваній ухвалі. Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідно до положень статті 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, а слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу. Таким чином, у випадку встановлення стороною обвинувачення фактів порушення ОСОБА_8 процесуальних обов`язків, застосований до нього запобіжний захід у вигляді застави може бути змінений за клопотанням сторони обвинувачення.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі прокурора доводи не є достатніми для її скасування.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_9 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 16 вересня 2025 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: