печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна Приватного акціонерного товариства «Квіти Львова» про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2022 у справі №757/17611/22-к в рамках кримінального провадження у кримінальному провадженні №№ 0001476 від 26.11.2021,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах власника майна Приватного акціонерного товариства «Квіти Львова» з клопотанням про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2022 у справі №757/17611/22-к в рамках кримінального провадження у кримінальному провадженні №0001476 від 26.11.2021 корпоративних прав ПрАТ «Квіти Львова» (), зі скасуванням: в частині тимчасової заборони права на відчуження і розпоряджання частками, відчуження, вчинення будь-яких цивільно-правових дій, правочинів, укладення договорів щодо частки на корпоративні права, а також заборони державним реєстраторам, нотаріусам та акредитованим суб`єктам проводити реєстраційні дії щодо змін у статутних документах товариства, а також вчинення будь-яких інших реєстраційних дій щодо ПрАТ «Квіти Львова», в тому числі вносити будь-які зміни щодо ПрАТ «Квіти Львова» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, оскільки арешт триває близько трьох років, наразі експертиза у кримінальному провадженні не проводиться, про інші слідчі дії представнику власника майна не відомо, відсутні докази, які б підтверджували, що корпоративні права ПрАТ «Квіти Львова» були одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або з доходів від такого майна. ПрАТ «Квіти Львова» не є юридичною особою, щодо якої здійснюється досудове розслідування, та воно не має жодного відношення до кримінальних правопорушень, що є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні. Акціонерами товариств є 83 фізичні особи, які зазнають негативних наслідків арешту майна. Накладення арешту на корпоративні права призвели до неможливості ПрАТ «Квіти Львова» реалізувати свої права щодо належного товариству майна та його управління. Товариство не може змінити своє місцезнаходження, КВЕДи та керівництво. Обмеження, спрямовані на запобігання відчуження нерухомого майна у кримінальному провадженні продубльовано тричі: в ухвалі слідчого судді від 19.07.2022у праві №757/17611/22-к, ухвалі слідчого судді від 19.07.2022у праві №757/17609/22-к та від 19.07.2022 у справі №757/17611/22-к.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В судове засідання представник особи, яка подала клопотання - ОСОБА_3 не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. На адресу суду надійшла заява адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ПАТ «Квіти Львова» про розгляд клопотання за її відсутності вимоги клопотання підтримала.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. На адресу суду надійшли письмові заперечення на клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та слідчого, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № №0001476 від 26.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК.

В рамка вказаного кримінального провадження ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2022 у справі № 757/17611/22-к накладено арешт на корпоративні права юридичних осіб ПАТ «Квіти Львова» (), шляхом тимчасової заборони права на відчуження і розпорядження частками, вчиняти будь-які цивільно-правові дії, правочини, укладати договори щодо відчуження частки на корпоративні права, а також заборони державним реєстраторам, нотаріусам та акредитованим суб`єктам проводити реєстраційні дії щодо змін у статутних документах товариства, а також вчинення будь-яких інших реєстраційних дій щодо цих суб`єктів господарювання, в тому числі вносити будь-які зміни щодо вказаних товариств в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, з ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2022 у справі № 757/17611/22-к вбачається, що арешт накладено з огляду на те, що корпоративні права зазначеного товариства відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, тобто є речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки прокурором доведено існування обґрунтованої підозри, що вони набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення та виступають об`єктами кримінально-протиправних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, відповідної до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі набуті кримінально протиправним шляхом або отриманні юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Зазначена правова підстава для накладення арешту на майно є самостійною правовою підставою та Закон не ставить в залежність можливість накладення арешту на таке майно з процесуальним статусом особи, у володінні якої воно перебуває.

З огляду на важливу роль даних речових доказів у провадженні, під час досудового розслідування продовжує існувати необхідність у їх збереженні, що можливо забезпечити лише шляхом збереження накладеного на них арешту.

Будь яких додаткових даних чи доводів, які б свідчили, що на даний час необхідність в арешті майна відпала, в клопотанні не наведено та в судовому засіданні не надано.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання про скасування арешту майна не містить належного обґрунтування, яке б спростовувало вказане твердженням прокурора та вказувало б на необґрунтованість подальшого арешту майна в рамках кримінального провадження досудове розслідування в якому триває. Обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, а відтак в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотанням адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах власника майна Приватного акціонерного товариства «Квіти Львова» про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2022 у справі №757/17611/22-к в рамках кримінального провадження у кримінальному провадженні №№ 0001476 від 26.11.2021,- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6