Провадження № 1-кс/278/1/26
УХВАЛА

13 лютого 2026 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржниці ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

До Житомирського районного суду надійшла вище вказана скарга з Житомирського апеляційного суду.

Скаржниця звернулась до суду зі вище вказаною скаргою, у які просила визнати бездіяльність відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури протиправною та незаконною, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань викладених у її заяві про вчинення кримінального правопорушення від 04.09.2025 року (яка отримана 04.09.2025 року Житомирською обласною прокуратурою, згідно штампа про вручення), яка була поданою в порядку ст. 214 КПК України (4651-VI); зобов`язати відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, які зазначені у її заяві про вчинення кримінального злочину від 04.09.2025 року (яка отримана 04.09.2025 року Житомирською обласною прокуратурою, згідно штампа про вручення, відповідно до регламенту ст. 214 КПК України (4651-VI); в межах кримінального провадження витребувати інформацію з реєстру про отримання вищої юридичної освіти (диплому, перевірити законність внесення відомостей про отримання вищої юридичної освіти до Єдиної державної електронної бази з питань освіти) та призначити судову психіатричну експертизу на дієздатність відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури, відповідальних осіб Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області, відповідальних осіб Корольовського районного суду міста Житомира.

Дана заява вмотивована тим, що 04.09.2025 року ОСОБА_3 зверталась з письмовою заявою про вчинення кримінального правопорушення проти неї до Житомирської обласної прокуратури. Відповідальними особами Житомирської обласної прокуратури не були внесені відомості до ЄРДР за фактом вчинення кримінального правопорушення відносно неї, що вона вважає бездіяльністю, незаконними діями, оскільки їй було відмовлено у належній реєстрації її звернення. Вона вважає дії відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури, Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області та Корольовського районного суду міста Житомира такими, що порушують конституційні норми, а саме порушивши її право на захисника (правничу безоплатну допомогу), порушивши як наслідок права на справедливий суд, тобто порушили її права людини на рівноправ`я, що є незаконними і протиправними (кримінальним правопорушенням), діями якою є проявлена бездіяльність та службова недбалість або діяльність на користь іншої особи, які нанесли їй пряму матеріальну і моральну шкоду та шкоду здоров`ю.

Прокурор Житомирської обласної прокуратури надала до суду заперечення на скаргу, які підтримала у судовому засіданні; також надала заяву від 13.02.2026 про розгляд справи у її відсутність. У заперечені вона просила відмовити у задоволенні вказаної скарги у повному обсязі, мотивуючи наступним. 04.09.2025 до обласної прокуратури надійшла заява ОСОБА_3 щодо можливого вчинення кримінального правопорушення службовими особами Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області та Корольовського районного суду міста Житомира. Керуючись вимогами чинного законодавства, з дотриманням правил підслідності, визначених у ст. 216 КПК України, 05.09.2025 за № 27-671вих-25 заяву про злочин ОСОБА_3 скеровано до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому та Житомирської окружної прокуратури (в частині досудового розслідування у кримінальному провадженні) на підставі ст. 214 КПК України для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування. Про прийняте обласною прокуратурою рішення 05.09.2025 № 27-р повідомлено ОСОБА_3 поштовим зв`язком. Окрім того, відповідно до ст. 303 КПК України скарга на бездіяльність слідчого або прокурора подається протягом 10 днів з моменту рішення або з моменту, коли особа дізналась про рішення. ОСОБА_3 подала свою скаргу із порушенням вищевказаного строку на оскарження. Враховуючи вищевикладене, вважала скаргу ОСОБА_3 безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.

Скаржниця ОСОБА_3 підтримала подану скаргу та просила її задовольнити. Водночас, наголосила у судовому засіданні, що відсутні законі підстави для існування суду, це є шахрайством; є приватна особа, яка визнає себе за суддю, та є приміщення за адресою; має бути дотримана Конституція та інші закони в цій частині; Житомирська окружна та обласна прокуратури працюють як іноагенти, вони прикривають злочини; закони не працюють і їх ніхто не виконує.

Вивчивши доводи скарги, додані до неї матеріали, взявши до уваги думки учасників, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

Так, з наданих матеріалів вбачається, що 16.06.2025 року дізнавачем сектору дізнання Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області було ухвалено постанову про закриття кримінального провадження №0001402 від 18.10.2024 за фактом звернення ОСОБА_3 за відсутністю в діяннях складу кримінального правопорушення.

25.08.2025 року ОСОБА_3 звернулась зі скаргою на постанову про закриття кримінального провадження від 16.06.2025 року до слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира, просивши визнати її незаконною.

Жодної інформації, щодо розгляду вище вказаної скарги Корольовським районним судом міста Житомира, до суду надано не було. Водночас, згідно Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 25.08.2025 року скаргу ОСОБА_3 на рішення слідчого про закриття кримінального провадження повернуто особі, яка її подала, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

04.09.2025 року ОСОБА_3 звернулась до Житомирської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст. 214 КПК України, відносно неї відповідальними особами Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області та Корольовського районного суду міста Житомира.

Вказана заява була направлена до ТУ ДБР, розташоване у місті Хмельницькому, для належного розгляду скарги в межах визначених законом компетенцій.

Згідно відповіді ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, вбачається, що в ході розгляду заяви ОСОБА_3 в порядку ст. 214 КПК України, в діях дізнавача Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , під час винесення 16.06.2025 постанови про закриття кримінального провадження №0001402 від 18.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, ознак кримінального правопорушення не виявлено. Дана заява була скерована ОСОБА_3 .

Так, відповідно до п.18 ч.1 ст.3, ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Приписами ч.2 ст.214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Згідно з ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298.

Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

У свою чергу, в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор або інша службова особа, дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Водночас, судом враховано, що скарга ОСОБА_3 у відповідності до ст. 218 КПК України, з якої вбачається, що заява або повідомлення про кримінальне правопорушення має передаватися за підслідністю, була направлена до ТУ ДБР, розташоване у місті Хмельницькому, оскільки підслідність останніх охоплює злочини, вчинені високопосадовцями, суддями, правоохоронцями та іншими особами, які займають особливо відповідальне становище, а також військові злочини, крім тих, що належать до компетенції НАБУ або органів безпеки, фокусуючись на «суб`єктній ознаці» (хто вчинив злочин), а не лише на виді самого правопорушення.

Відтак, у подальшому саме ТУ ДБР, розташоване у місті Хмельницькому, повідомлено ОСОБА_3 про стан розгляду її заяви, а саме щодо відсутності у діях дізнавача Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення під час винесення 16.06.2025 постанови про закриття кримінального провадження №0001402 від 18.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Крім того, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з вимогами частини 1 статті 2 Кримінального кодексу України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Склад злочину - сукупність об`єктивних та суб`єктивних ознак, що дозволяють кваліфікувати суспільно-небезпечне діяння як конкретний злочин. Кожний склад злочину обов`язково складається з наступних елементів: об`єкт злочину, об`єктивна сторона злочину, суб`єкт злочину, суб`єктивна сторона злочину. Відсутність хоча б одного з елементів складу злочину свідчить про відсутність у діянні особи складу злочину, що виключає кримінальну відповідальність особи.

Всебічний аналіз зазначених норм права вказує на те, що відповідно до статті 214 КПК України, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які відомості, які містяться у заявах чи повідомленнях фізичних та юридичних осіб, а лише ті, які містять обставини про кримінальне правопорушення (злочин).

Поряд з тим, відповідно до п. п.1 п. 1 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 р. № 9-49/0/4-17 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Кримінальний процесуальний кодекс України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення (передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину), а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Положення статті 214 КПК України, перебувають у взаємозв`язку з частиною 1 статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що слугувати підставою внесення до ЄРДР та початку досудового розслідування можуть не будь-які заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, а лише ті, у яких зазначені фактичні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необгрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Згідно статті 11 КК України, злочином є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Таким чином, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину та підтверджують реальність його конкретної події (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Наведені скарзі ОСОБА_3 відомості фактично свідчать про незгоду заявника із процесуальною діяльністю посадових осіб органів прокуратури Житомирської області, але при цьому заява не містить жодних даних про вчинення конкретного кримінального правопорушення у зв`язку з чим скарга ОСОБА_3 на бездіяльність відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури щодо не внесення до ЄРДР її заяви від 04.09.2025 року не підлягає задоволенню.

Крім того, ОСОБА_3 заявлена вимога щодо витребування інформації в межах кримінального провадження з реєстру про отримання вищої юридичної освіти (диплому, перевірити законність внесення відомостей про отримання вищої юридичної освіти до Єдиної державної електронної бази з питань освіти) та призначити судову психіатричну експертизу на дієздатність відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури, відповідальних осіб Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області, відповідальних осіб Корольовського районного суду міста Житомира.

Щодо даного питання, суд визначає наступне.

Згідно зі ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

У силу приписів статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи.

У п. 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Згідно ч.2 ст.242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи лише щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Вимога заявниці про призначення судової психіатричної експертизи на дієздатність відповідальних осіб Житомирської обласної прокуратури, Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області та Корольовського районного суду м. Житомира є такою, що виходить за межі предмету та способів захисту прав у межах даного кримінального провадження, не ґрунтується на вимогах кримінального процесуального законодавства та носить ознаки образливого і принизливого характеру стосовно зазначених посадових осіб. Зазначене свідчить про невідповідність цієї вимоги принципам добросовісного здійснення процесуальних прав. Відтак, слідчий суддя відмовляє у задоволенні вказаної вимоги.

Враховуючи вище викладені обставини, суд відмовляє у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали складено 16.02.2026 року.

Слідча суддя ОСОБА_1