печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про відвід судді,

УСТАНОВИВ:

Слідчому судді на розгляд надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про відвід судді ОСОБА_4 від участі у розгляді справи № 757/44647/25-к.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи» від 23.02.2024 у статтю 35 КПК України внесені зміни, відповідно до яких адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Процесуальні документи в електронній формі можуть подаватися учасниками кримінального провадження до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремих підсистем (модулів) у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Слідчим суддею встановлено, що скарга надіслана адвокатом ОСОБА_2 на електронну пошту суду з електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1. До скарги додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису ОСОБА_2 , проте такий підпис вчинено без використання підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет".

Отже, враховуючи, що ОСОБА_2 має статус адвоката, він зобов`язаний був зареєструватися в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, та подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Слідчий суддя звертає увагу, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Тож альтернативою звернення учасників справи до суду зі скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

У такий спосіб надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету), для адвокатів є обов`язковим, та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Вимога про звернення до суду через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженого рішенням ВРП від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (цей пункт відповідає ч. 2 ст. 35 КПК України) та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС. Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших передбачених пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Аналогічного висновку дійшла ВП ВС від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 та від 29.08.2024 у справі № 990/174/24.

Слідчий суддя дійшов висновку, що адвокатом ОСОБА_2 при обранні можливості подання клопотання до суду в електронному вигляді не було дотримано вимог щодо форми скарги та порядку її подання, а відтак клопотання вважається таким, що не підписано у встановленому законом порядку, що є також підставою для повернення клопотання відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Оскільки клопотання було надіслано на електронну адресу суду, додатки разом із клопотанням не можуть бути повернуті особі, яка її подала, відповідно до вимог ч. 3 ст. 304 КПК України.

Також, слідчий суддязвертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

У висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, наведеному в постанові від 18 листопада 2019 року у справі № 648/3629/17, зазначено, що відповідно до чинного національного законодавства повноваження адвоката у кримінальному провадженні слід вважати належно підтвердженими, якщо захисник до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю надав хоча б один із документів, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 50 КПК України, а саме: або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», або договір із захисником, або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги».

Отже, для підтвердження повноважень захисника адвокат має надати копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та один із документів, зазначених у п. 2 ч. 1 ст. 50 КПК України.

Натомість, жодного документа на підтвердження повноважень адвокатом до клопотання не додано.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

За відсутності повноважень захисника скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст. 7, 9, 26, п. 1 ч. 2 ст. 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - повернути.

Слідчим суддею роз`яснюється, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_5