УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб ВРУП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 25.11.2025, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб ВРУП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 25.11.2025.

Скарга мотивована тим, що ОСОБА_4 звернувся до ВРУП ГУНП у Вінницькій області, в порядку ст. 214 КПК України, з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості по вказаній заяві не було внесено до ЄРДР. За вказаних обставин адвокат просив скаргу задовольнити та зобов`язати ВРУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості до ЄРДР.

В судове засідання сторони не з`явились.

На адресу суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про розгляд справи за його відсутності, вимоги скарги підтримав.

Також на адресу суду надійшла заява представника ВРУП ГУНП у Вінницькій області слідчого ОСОБА_5 про проведення розгляду справи за її відсутності. Додатково повідомлено суд, що заяву ОСОБА_4 належним чином зареєстровано та приєднано до матеріалів кримінального провадження № 0001199 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, досудове розслідування у якому наразі триває.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги, заяви від 25.11.2025, слідчий суддя встановив наступне.

ОСОБА_4 звернувся до ВРУП ГУНП у Вінницькій області, в порядку ст. 214 КПК України, з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України.

Зі змісту заяви встановлено, що починаючи з кінця 2023 року, громадянин України ОСОБА_6 колишній користувач нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 на праві власності, систематично вчиняє дії направлені на заволодіння цими нежитловими приміщеннями.

На даний час ОСОБА_7 умисно вводить в оману адвокатів, та всіма можливими способами намагається заволодіти належним ОСОБА_4 нерухомим майном.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора, щодо невнесення відомостей до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При дослідженні матеріалів справи судом встановлено, що ВРУП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001199 від 09.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудове розслідування розпочато на підставі ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 20.06.2024, якою зобов`язано ВРУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості по заяві ОСОБА_4 , щодо вчинення ОСОБА_8 , яка діє як адвокат, дій, які містять ознаки ч. 2 ст. 190 КК України, щодо заволодіння належному ОСОБА_4 майна, що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Грушевського, 48, приміщення 2,3.

Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадження наразі не завершене.

Оглянувши зміст заяви від 25.11.2025, судом встановлено, що обставини які у ній викладені аналогічні за змістом тих, які розслідуються в рамках кримінального провадження №0001199, щодо можливого вчинення дій на заволодіння майном ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Грушевського, 48, приміщення 2,3.

Суд звертає увагу на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001199триває та ОСОБА_4 не позбавлений можливості надавати докази та клопотання в рамках вказаного провадження.

Норми КПК України не передбачено винесення такого рішення як відмова у задоволенні скарги у зв`язку з повторністю звернення особи з питання, яке вже було вирішено слідчим суддею по суті. У той же час, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК). Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, серед іншого диспозитивність (пункт 19 частини 1 статті 7 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя не може розглядати питання бездіяльності, якщо воно вже було вирішене слідчим суддею у іншій справі, оскільки такий розгляд буде порушувати принцип юридичної визначеності.

Неможливість повторного розгляду справи, коли є судове рішення, що набрало законної сили і не скасоване у встановленому законом порядку, перш за все пов`язана з виключністю судового рішення.

Так, відповідно до п. 10, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» зазначено, що ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомленні про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи, що заява ОСОБА_4 від 25.11.2025 стосується факту можливого вчинення дій на заволодіння майном ОСОБА_4 , що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Грушевського, 48, приміщення 2,3, який був предметом судового розгляду та за результатами розгляду якого було зобов`язано внести відомості, та який наразі досліджується в рамках кримінального провадження за №0001199, нових обставин заява не містить, суд приходить до переконання, що така заява не потребує реєстрації нового провадження.

За вищевикладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга адвоката ОСОБА_3 не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб ВРУП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 25.11.2025 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя