Справа № 138/3783/25
Провадження №:1-кс/138/18/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого визначення слідчого судді від 19.01.2026 вказана скарга 20.01.2026 передана на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

Скарга мотивована тим, що 12.12.2025 ОСОБА_3 подала до Могилів-Подільської окружної прокуратури заяву про вчинення кримінального правопорушення, в якій виклала конкретні фактичні дані, які свідчать про можливе вчинення кримінального правопорушення, за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 240 та ч. 1 ст. 242 КК України. Однак, 27.12.2025 заявником отримано повідомлення від Могилів-Подільської окружної прокуратури про те, що відомості за її заявою до ЄРДР внесено не було, а заява спрямована для перевірки в межах іншого кримінального провадження. Вказане, на думку скаржника свідчить про бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури. За викладених обставин ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді та просить визнати бездіяльність прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури незаконною, зобов`язати прокурора внести відомості за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

23.01.2026 скаржник ОСОБА_3 , належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду скарги в судове засідання не прибула.

Прокурор Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розгляд скарги провести без його участі та відмовити в її задоволенні з тих підстав, що за фактами викладеними в заяві ОСОБА_3 відомості до ЄРДР вже внесені.

Частиною другою статті 306 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

За приписами частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Як вбачається з матеріалів справи скаржник належним чином була повідомлена про судове засідання з розгляду скарги, однак в судове засідання не з`явилась, про причини не повідомила. Така процесуальна поведінка скаржника призводить до порушення розумних строків розгляду скарги.

Відтак, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності скаржника, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених у статтях 303-308 КПК України, та розгляду справи в межах розумних строків.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення можуть бути оскаржені заявником.

Як вбачається з документів, доданих до скарги, ОСОБА_3 12.12.2025 звернулась на адресу керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури з заявою, в якій просила на підставі ст. 214 КПК України внести відомості в ЄРДР за ознаками злочинів, передбачених ст.ст. 240, 242 КК України. В поданій заяві ОСОБА_3 виклала обставини, які на її думку свідчать про вчинення ТОВ «Камелот» та ТОВ ДСК «Ланселот» можливих незаконних дій з самовільного видобування (забору) та використання води для промислових потреб без наявності відповідних дозвільних документів. Зокрема, заявник зазначила, що зважаючи на той факт, що ТОВ «Камелот» та ТОВ ДСК «Ланселот» в своїй виробничій діяльності використовують воду у великій кількості для виготовлення тротуарної плитки, піноблоків, кілець для криниць, виготовлення бетонних сумішей, тротуарних бордюрів малих і великих розмірів, а також використовують воду у великих об`ємах для мийки машин і міксерів, які використовуються для перевезення готової продукції бетонних сумішей, то наведене, на думку заявника, свідчить про суттєву невідповідність між обсягами водопостачання та водовідведення, що вказує на наявність незареєстрованих скважин (орієнтовно трьох), оскільки на території вказаних товариств взагалі відсутнє водопостачання та водовідведення. Заявник вважає, що вказаними порушеннями державі спричиняються матеріальні збитки на мільйони гривень, а також завдається екологічна шкода.

Після отримання вказаної заяви ОСОБА_3 керівником Могилів-Подільської окружної прокуратури вказану заяву направлено начальнику СВ Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області для перевірки в межах кримінального провадження № 0000063 від 25.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 240 КК України, про що повідомлено ОСОБА_3 .

Чинним КПК України закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Проте зазначена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

До ЄРДР серед іншого вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 і 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але водночас достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують для отримання зазначеного вище висновку перевірки засобами кримінального процесу, або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ані попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про ЄРДР, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення до реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4 і 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

За правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Щодо змісту заяви ОСОБА_3 по суті, слідчий суддя зазначає, що, викладена в заяві інформація не може свідчити про ймовірне вчинення ТОВ «Камелот» та ТОВ ДСК «Ланселот» кримінальних правопорушень, про які зазначає ОСОБА_3 , оскільки заявником не наведено доводів та фактичних даних щодо обставин ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, не зазначено конкретних відомостей, що можуть свідчити про порушення вказаними Товариствами правил охорони або використання надр чи незаконного видобування корисних копалин (ст.240 КК України) чи про порушення ними правил охорони вод (ст. 242 КК України) (зокрема відсутні конкретні об`єктивні дані щодо того, в чому саме полягали кримінальні правопорушення, де, коли відбулися, які конкретно особи причетні до їх скоєння тощо), які були б достатні для попередньої кваліфікації реєстратором ЄРДР діяння саме як кримінального правопорушення. Зазначене позбавляє уповноважених осіб органу досудового розслідування провести необхідну попередню оцінку (аналіз) змісту повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності ознак складу саме кримінального правопорушення.

Крім того, твердження про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень є виключно суб`єктивною думкою заявника, ґрунтуються на абстрактних доводах та мають характер припущень, зокрема щодо вчинення кримінальних правопорушень лише на підставі вільних висновків заявника про вказані у заяві факти та спричинення державі матеріальних збитків та завдання екологічної шкоди. Отже, заявник висуває загальні припущення про можливе існування певних обставин та загальну можливість порушень зазначеними в заяві Товариствами правил охорони або використання надр чи незаконного видобування корисних копалин або порушення ними правил охорони вод, ґрунтуючись виключно на абстрактних доводах.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Отже, зазначені у заяві обставини не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення кримінальних правопорушень за ознаками яких описані заявником фактичні дані потребують перевірки засобами кримінального процесу.

За таких обставин слідчим суддею підстав для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування не встановлено, у зв`язку з чим скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимогст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого слідчим суддею постановляється ухвала про скасування рішення слідчого, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги у зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставністю.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. 214, 303, 307, 369-372 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1