УХВАЛА

Іменем України

12 грудня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі матеріали клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Житомирського районного управління поліції №2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження № 0001216 від 08.12.2025 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду із вказаним клопотанням в обґрунтування якого зазначив, що 08.12.2025, близько 03 години 40 хвилин, невстановлена особа, перебуваючи на Київському Шосе в місті Житомирі, шляхом підпалу, намагалась пошкодити будинок № 25, однак не довела кримінальне правопорушення до кінця з причин, що не залежали від її волі (ЄО № 24 789).

За даним фактом слідчим слідчого відділу Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області 08.12.2025 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0001216 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.15, ч. 2 ст. 194 КК України.

В ході досудового розслідування 09.12.2025 в ході огляду місця події, в період часу з 12 години 30 хвилин по 13 годину 15 хвилини перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 де на території домоволодіння виявлено та вилучено резинову кришку фіолетового кольору, гумові рукавиці чорного кольору 2 шт., уламки скла з етикеткою з написом «Сік березовий», серветку білого кольору замотану в клейку стрічку скоч з уламками скла., які імовірно належать невідомим особам котрі можуть бути причетні до скоєння злочину.

10.12.2025 постановою слідчого вищевказані предмети визнати речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідчий зазначив, що на цей час виникла необхідність у збереженні вказаних речових доказів, оскільки вказані речі можуть бути знаряддям вчинення злочину.

Слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя враховує наступне.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 5 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до частини 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Беручи до уваги викладене, обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речі, які вилучені 09.12.2025 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: резинову кришку фіолетового кольору, гумові рукавиці чорного кольору 2 шт., уламки скла з етикеткою з написом «Сік березовий», серветку білого кольору замотану в клейку стрічку скоч з уламками скла, позбавивши можливості володільця відчужувати, користуватися та розпоряджатися вказаним майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1