Справа № 953/9485/21
н/п 1-кс/953/7774/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню № 0000681 від 14.05.2021, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Горлівка, Донецької області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, зі слів має двох малолітніх дітей, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

08.12.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання сстаршого слідчого в ОВС відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП в Харківській області старшого підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в межах строку досудового розслідування, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908400 гривень.

На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні СУ ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000681 від 14.05.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Нагляд за додержанням законів та досудовому розслідуванні у формі процесуального керівництва здійснюється групою прокурорів Харківської обласної прокуратури.

В клопотанні слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , не бажаючи займатися законною трудовою діяльністю та не маючи законного джерела доходів, діючи умисно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету збагачення протиправним шляхом, приблизно з червня 2024 року (більш точну дату та час в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим), вступив у злочинну змову з ОСОБА_7 та невстановленими в ході досудового розслідування особами з метою незаконного придбання права на майно.

У подальшому невстановлена особа діючи за попередньою змовою в групі з ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, реалізуючи спільний намір направлений на придбання права на майно шляхом обману, а саме права власності на квартиру АДРЕСА_3 , яка на праві приватної власності належала ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ) за невстановлених слідством обставин отримала пустий (незаповнений) нотаріальний бланк серії ВРВ №136226, для здійснення підроблення офіційного документу шляхом нанесення на нього заповіту, що полягало у здійсненні друкування заповіту та підроблення печатки, підпису нотаріуса, та підпису ОСОБА_8 з метою його подальшого використання при шахрайському заволодінні правом на нерухоме майно.

Надалі ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою в групі з ОСОБА_7 та невстановленими особами, продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, направленого на шахрайське заволодіння квартирою, розташованою за вказаною вище адресою, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки у вигляді незаконного набуття членами злочинної групи права власності на зазначену квартиру, та бажаючи настання цих наслідків, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин отримав від невстановленої особи нотаріальний бланк серії ВРВ №136226, вже із надрукованим у ньому заповітом від ОСОБА_8 , спадкоємцю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Крім того, слідчий вказує, що 19.06.2024 ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 , прибули до офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_4 , де ОСОБА_7 передала нотаріусу ОСОБА_9 нотаріальний бланк серії ВРВ №136226, вже із нанесеним у ньому заповітом, а також інші документи, необхідні, відповідно до положень Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року, для відкриття спадщини, після чого ОСОБА_9 будучи введена в оману 19.06.2024 здійснила реєстрацію спадкової справи.

Так, 26.09.2025 ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 , прибули до офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_4 , де ОСОБА_7 передала нотаріусу ОСОБА_9 додаткові документи для посвідчення нотаріусом свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_3 , ввівши тим самим в оману приватного нотаріуса.

В результаті спільних злочинних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , поєднаних із використанням підробленого нотаріального бланку серії ВРВ №136226, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 , яка є особою уповноваженою державою на вчинення юридично значущих дій стосовно майна, будучи введеною в оману та не будучи обізнаною про справжні злочинні наміри вищевказаних осіб, 26.09.2024 приблизно о 15:20 склала та посвідчила за № 1229 свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_3 . Відомості про вказані дії нотаріусом ОСОБА_9 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_3 за ОСОБА_7 .

Як вказує сторона обвинувачення, таким чином, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та невстановлені в ході досудового розслідування особи, діючи умисно із корисливих мотивів, шляхом обману з використанням завідомо підробленого документа, незаконно набули право власності на майно, а саме квартиру АДРЕСА_3 , яка перебувала у приватній власності ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ), вартістю, згідно з довідки про найбільш вірогідну ціну нерухомого майна станом на 26.09.2024 1 900 000,00 (Один мільйон дев`ятсот тисяч) гривень що є особливо великим розміром, та виконали всі дії які вважали за необхідне для доведення злочину до кінця.

В результаті вказаних незаконних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та невстановлених в ході досудового розслідування осіб, територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради, у власність якої відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України, повинна бути передана зазначена квартира, як відумерла спадщина, були спричинені матеріальні збитки на вище зазначену суму.

Так, 11.09.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.190 КК України.

Слідчий зазначає, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_4 від 22.10.2024, протоколом тимчасового доступу до речей та документів від 27.03.2025, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 .

Разом з цим, слідчий вказує, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000681 спливав 27.05.2025.

19.05.2025 постановою виконуючого обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури продовжено строк досудового розслідування до 3 місяців до 27.06.2025 року.

24.06.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова, строки досудового розслідування продовжено до шести місяців, тобто до 27.09.2025 включно.

19.09.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова, строки досудового розслідування продовжено до дев`яти місяців, тобто до 27.12.2025 включно.

Так, сторона обвинувачення зазначає, що строк досудового розслідування закінчується 27.12.2025, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не уявляється можливим, у зв`язку з необхідністю: отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження три оціночно-будівельні експертизи, які по теперішній час знаходяться на виконанні у експертів Харківського НДЕКЦ МВС України»; отримати та долучити висновок судово-фоноскопічної експертизи стосовно фігурантів кримінального провадження з метою ідентифікації причетних осіб до вчинення кримінального правопорушення; встановити повне коло свідків злочинної діяльності, після чого допитати вказаних осіб про відомі їм обставини вчинення кримінальних правопорушень; у разі отримання достатніх, належних та допустимих доказів та встановлення інших осіб, причетних до вказаних злочинів, вирішити питання про повідомлення їм про підозру; після отримання всіх висновків експертиз виконати зміну раніше повідомленої підозру фігурантам у кримінальному провадженні; виконати в повному обсязі вимоги ст.ст. 290, 291 КПК України, із врахуванням об`ємів матеріалів кримінального провадження.

Разом з тим, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 закінчується 11.12.2025, однак виконати вищевказані слідчі та процесуальні дії до спливу строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , не виявилося за можливе з об`єктивних причин у зв`язку із великою кількістю слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, проведення яких вимагає тривалого часу, у зв`язку із тривалим строком проведення призначених експертиз та великим навантаженням експертів, обсягом слідчих та процесуальних дій.

Сторона обвинувачення також посилається на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вважав, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі у вигляді домашнього арешту чи зменшити розмір застави.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_13 також заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на дані про особу її підзахисного, просила обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у вигляді домашнього арешту чи зменшити розмір застави відповідно до вимог КПК України.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив, що у провадженні СУ ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000681 від 14.05.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 14 ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Так, 11.09.2025 о 13 год. 36 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, тобто у придбанні права на майно шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, в особливо великому розмірі.

13.10.2025 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів до 11 грудня 2025 року включно.

Крім того, 19.05.2025 постановою виконуючого обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури продовжено строк досудового розслідування до 3 місяців до 27.06.2025 року.

Також, 24.06.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова, строки досудового розслідування продовжено до шести місяців, тобто до 27.09.2025 включно.

Крім того, 19.09.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова, строки досудового розслідування продовжено до дев`яти місяців, тобто до 27.12.2025 включно.

За результатами розгляду даного клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів.

Повідомлена ОСОБА_4 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Крім того, питання наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_4 та повідомлення її у встановлений законом порядок перевірялось слідчим суддею під час застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 13.10.2025, що не заперечується стороною захисту.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Вказане може бути підставою для продовження строку застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

В межах розгляду даного клопотання встановлено, що на даний час у кримінальному провадженні виконаний певний обсяг слідчих дій.

Поряд з цим у клопотанні слідчого про продовження строку тримання під вартою наведено підстави, які перешкоджають завершенню досудового розслідування у строк до закінчення дії попередньої ухвали Київського районного суду м. Харкова від 13.10.2025, у зв`язку з необхідністю отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження три оціночно-будівельні експертизи, які по теперішній час знаходяться на виконанні у експертів Харківського НДЕКЦ МВС України»; отримати та долучити висновок судово-фоноскопічної експертизи стосовно фігурантів кримінального провадження з метою ідентифікації причетних осіб до вчинення кримінального правопорушення; встановити повне коло свідків злочинної діяльності, після чого допитати вказаних осіб про відомі їм обставини вчинення кримінальних правопорушень; у разі отримання достатніх, належних та допустимих доказів та встановлення інших осіб, причетних до вказаних злочинів, вирішити питання про повідомлення їм про підозру; після отримання всіх висновків експертиз виконати зміну раніше повідомленої підозру фігурантам у кримінальному провадженні; виконати в повному обсязі вимоги ст.ст. 290, 291 КПК України, із врахуванням об`ємів матеріалів кримінального провадження.

Слідчий суддя погоджується з вказаними доводами сторони обвинувачення.

Щодо продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, який особливо тяжким злочином. Санкція ч. 5 ст. 190 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочинів, в яких підозрюється ОСОБА_4 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та іншого підозрюваного, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків, іншого підозрюваного існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.

Також достатньо обґрунтованим є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Окрім того, слідчий суддя враховує, що на даний час не всі ділянки державного кордону України контролюються українською владою, а тому, на переконання слідчого судді, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, зокрема незаконно перетнути державний кордон України з метою уникнення кримінальної відповідальності, тому альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться підозрюваним та стороною захисту, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного виконання процесуальних рішень у справі.

Так, під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак з огляду на встановлені обставини, зокрема, те, що ОСОБА_4 має вищу освіту, одружений, не працюючий, має постійне місце реєстрації та проживання, зі слів має двох малолітніх дітей, проте на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення проти власності, покарання за вчинення якого, за умови визнання його винуватим, зокрема, передбачене у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років, а також враховуючи, що встановлені ухвалою слідчого судді від 13.10.2025 ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшились, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, щоб запобігти спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Враховуючи продовження існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_4 , за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер особливо тяжкого кримінального правопорушення проти власності, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд продовжує відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Доказів, які б вказували на неможливість підозрюваного перебувати в умовах СІЗО за станом здоров`я, на час розгляду клопотання слідчому судді не надано.

Крім того, щодо визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.

Так, пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК України визначений розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Під час розгляду клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою 13.10.2025 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при визначенні розміру застави слідчий суддя, беручи до уваги характер та обставини вчинення інкримінованого підозрюваному діяння, як вони сформульовані стороною обвинувачення, їх суспільну небезпеку, враховуючи особу підозрюваного, його матеріальний стан, наявність існуючих та підтверджених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважав, що пропорційним та раціональним буде визначити підозрюваному ОСОБА_4 на підставі п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України заставу у розмірі 300 (триста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень, що дозволить забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні, оскільки це є основною метою застосування запобіжного заходу.

Тому, відповідно до вимог ст. 182 КПК України слідчий суддя вважає також продовжити визначену на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова підозрюваному ОСОБА_4 суму застави у розмірі 300 (триста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень, та вважає її достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 213, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, ,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, строком на 19 (дев`ятнадцять) днів до 27 грудня 2025 року включно.

Визначити суму застави в розмірі 300 (триста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р. ua0006674 (справа № 953/9485/21, н/п 1-кс/953/7774/25) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з м. Одеса без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до територіальних органів Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон на своє ім`я.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання до дванадцяти років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку належно повідомленого підозрюваного, обвинуваченого, до слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, та суд про причини неявки підозрюваного, обвинуваченого.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора, чи суду про зміну свого місця проживання або перебування.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зобов`язати старшого слідчого в ОВС відділу розслідувань особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_4 про тримання під вартою останнього.

Встановити строк дії ухвали до 27 грудня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним ОСОБА_4 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1