У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/4386/25 № 1-кс/610/724/2025
м. Балаклія17 листопада 2025 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , потерпілої ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

Потерпіла просить:

1)поновити строк на подачу скарги,

2)визнати бездіяльність ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

3)зобов`язати уповноважену особу ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області внести відомості до ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення.

На обґрунтування скарги вказує, що 12.09.2025 до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області подала заяву про кримінальне правопорушення.

10.10.2025 отримала повідомлення ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області про відсутність підстав для внесення до ЄРДР відомостей за її заявою про кримінальне правопорушення.

Строк на подачу скарги пропущений через запізніле отримання повідомлення від поліції та через стан здоров`я (інвалідність 2 групи по зору) і необхідність сторонньої допомоги.

ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області про дату, час і місце розгляду скарги повідомлений, однак представники для участі у розгляді скарги не прибули. Відділ поліції просив розглянути скаргу за їхньої відсутності, що передбачено ч. 3 ст. 306 КПК України. Вважали, що заява не містить відомостей, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. (а.с. 23-28).

Під час розгляду скарги встановлено наступне.

12.09.2025 ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області отримав заяву ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення. Ця обставина ніким не заперечується (а.с. 4, 8).

Як визнає ОСОБА_3 , 10.10.2025 вона поштою отримала повідомлення ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, з якого вперше дізналася про те, що за її заявою про кримінальне правопорушення відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені (а.с. 7-8).

10.11.2025 безпосередньо до суду подана ця скарга з клопотанням про поновлення строку на її подачу (а.с.1).

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За правилом ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на вказану бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора можуть бути подані протягом 10 днів з моменту вчинення бездіяльності.

Десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

За недоведеністю протилежного, виходячи з розрахунку :

заява про кримінальне правопорушення подана 12.09.2025 + 24 години = 13.09.2025; з наступного дня 14.09.2025 + 10 днів на оскарження = 23.09.2025, що є останнім днем для подання скарги.

Таким чином, 10.11.2025 скарга подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, з пропуском строку на 49 днів.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Наявність у потерпілої інвалідності 2 групи по зору безстроково, необхідність постійного стороннього догляду, який близькі особи на той час не могли їй надати, об`єктивно перешкоджали їй реалізувати своє право подати цю скаргу в межах визначеного процесуального строку, тому його необхідно поновити.

Заява про вчинене кримінальне правопорушення обґрунтована тим, що представники газової компанії безпідставно та без врахування стану здоров`я перекрили подачу газу до її житла, де, фактично, вона проживає сама. Тим самим поставили її у небезпечне для життя і здоров`я становище, оскільки не могла навіть приготувати їжу, тяжко захворіла і довго лікувалася.

В суді потерпіла визнала, що вказані дії представників газової компанії оскаржуються неї до суду в порядку цивільного судочинства.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Велика Палата Верховного Суду від 30 січня 2019 року у постанові у справі № 818/1526/18 зробила висновок про те, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого, дізнавача, прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні, заяві має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з 'ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Якщо ж зі змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені у них, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

На переконання слідчого судді заява ОСОБА_3 не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Викладені в заяві твердження про вчинення кримінальних правопорушень є лише припущеннями заявника, водночас, зазначені ним обставини не ґрунтуються на конкретних даних, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінальних правопорушень та давали б змогу попередньо кваліфікувати діяння саме як кримінальні правопорушення.

Натомість самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених в заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу, що після внесення відомостей до ЄРДР органом досудового розслідування мають проводитись слідчі (розшукові) дії, необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, які передбачають обов`язкове втручання в права та свободи особи у тій чи іншій степені. Водночас, здійснення такого на основі припущень, без наявності об`єктивних даних, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, є недопустимим.

Оскільки викладене заявником не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відсутня і бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, початку досудового розслідування за такою заявою.

Це рішення не позбавляє права на повторне звернення з заявою про вчинене кримінальне правопорушення в порядку ст. 214 КПК України, а у разі бездіяльності уповноваженої особи щодо її прийняття за процедурою вказаного кримінального процесуального закону - права на звернення до слідчого судді зі скаргою на таку бездіяльність.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303-310 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1)ОСОБА_3 поновити пропущений строк для подання скарги.

2)Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1