СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6339/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника цивільного позивача ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про арешт майна, подане в кримінальному провадженні за №0002862 від 19.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання представника цивільного позивача ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про арешт майна.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що Святошинським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 19.09.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002862 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, у якому ОСОБА_3 є потерпілою.

До органу досудового розслідування подано цивільний позов, у зв`язку з чим відповідно до ст. 61 КПК України ОСОБА_3 є цивільним позивачем у кримінальному провадженні. Внаслідок умисних злочинних дій цивільного відповідача потерпілій ОСОБА_3 завдано майнову шкоду у розмірі 200000,00 доларів США та існує ризик втрати майна, а саме відчуження квартири.

ОСОБА_5 отримав право вимоги до ОСОБА_3 , та вчиняє дії спрямовані на повернення вказаної квартири до стану права власності ОСОБА_3 з метою її відчуження через приватного виконавця та стягнення останньої грошових коштів у розмірі 200000 (двісті тисяч) доларів США.

Представник цивільного позивача просить накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_6 відповідно до договору дарування від 19.06.2024, з метою забезпечення цивільного позову, поданого в рамках кримінального провадження.

У судове засідання цивільний позивач, представник цивільного позивача не з`явились, представник цивільного позивача подала клопотання про розгляд за їх відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим за наступних підстав.

Під час судового розгляду встановлено, що Святошинським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 19.09.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002862 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

30.09.2025 потерпілою ОСОБА_3 до Святошинського УП ГУНП у м.Києві подано цивільний позов про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до договору дарування, укладеного 19.06.2024 між ОСОБА_3 та її матір`ю ОСОБА_6 укладено договір дарування за №1063, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , відповідно до якого ОСОБА_6 має право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.3 вказаного договору сторони оцінюють дарунок в 500 (п`ятсот тисяч) грн. 00 коп. Незалежна експертна оцінка майна не проводилась, оскільки відсутні підстави для оподаткування згідно з чинним законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до положень ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до суду має право звернутися з метою забезпечення цивільного позову - цивільний позивач. Пунктами 1-4 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи те, що у кримінальному провадженні потерпілим заявлено цивільний позов про відшкодування шкоди, а також те, що незастосування арешту може призвести до відчуження майна, щодо якого ставиться питання про накладення арешту, беручи до уваги розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, виходячи із розумності та співмірності обмеження права власності в результаті накладення арешту на вказане майно, слідчий суддя дійшов до переконання, що клопотання про арешт майна на вказане майно обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки накладення арешту на вказане майно буде розумним та співрозмірним заходом, який зможе забезпечити належним чином відшкодування шкоди у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника цивільного позивача ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про арешт майна, подане в кримінальному провадженні за №0002862 від 19.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності: 00 - із забороною відчуження та розпорядження.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1