печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2700/26-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001178 від 01.10.2025, про продовження строку тримання під домашнім арештом відносно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Оріхів, Запорізької області, українця, громадянина України, раніше не судимого, одруженого, з вищою освітою, інваліда ІІ-ої групи, маючого на утриманні неповнолітню дитину, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ; захисники: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку тримання під домашнім арештом підозрюваного ОСОБА_4 .

Підставою та метою продовження строку тримання під домашнім арештом прокурор вказує на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України, а також наявність заявлених ризиків, які не зменшилися та виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , кожен окремо проти задоволення клопотання прокурора заперечували, зазначаючи, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою, а ризики зазначені прокурором у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя. Застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту підозрюваний не порушував, виконував покладені на нього обов`язки. Окремо захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_4 зазначили, що виконання обов`язку носити електронний засіб контролю суттєво порушує нормальний уклад життя підозрюваного через наявність хронічних захворювань. За такого, захисники просили у задоволенні клопотання відмовити.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав заперечення захисників.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши в нарадчій кімнаті документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001178, у якому серед інших ОСОБА_4 підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України.

31.10.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло. Далі, цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 23.12.2025 до 28.01.2026.

Постановою першого заступника Генерального прокурора від 17.12.2025 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 28.01.2026. Далі, цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.01.2026 до шести місяців, тобто до 28.04.2026.

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом була застосована до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченомуст. 199 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

З вимог ст. 177 КПК вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під домашнім арештом для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відомості, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 , підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання. Крім того, обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла своє об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу та продовженні строку його дії. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували таку обґрунтованість.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, хоч і зменшились, проте об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання необхідно продовжити останньому строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Натомість, враховуючи характеризуючі дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , його ставлення до кримінального провадження, яке розслідується, його бездоганну поведінку під час досудового розслідування як підозрюваної особи, свідчить про довіру, та здатність ним дотримуватися процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, що є підставою для часткової зміни умов тримання останнього під домашнім арештом.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про доцільність продовження строку тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом, заборонивши йому в період з 23:00 год. до 05:00 год. залишати житло та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий захід є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного обов`язки, зокрема утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, та носити електронний засіб контролю.

Наведена норма закону вимагає від слідчого судді, визначити (індивідуалізувати) у рішенні суду особу, з якою підозрюваний має утримуватися від спілкування протягом визначеного строку. Між тим, у клопотанні прокурора таке визначення свідків відсутнє, в судовому засідання прокурор назвати прізвища, ім`я та по-батькові свідків не спромігся, що перешкоджає у застосуванні такого обов`язку до підозрюваної особи.

Доводів на підтвердження того, що ОСОБА_4 заслуговує на обов`язок як носіння електронного засобу контролю, у тому числі як особа яка має хронічні захворювання (Цукровий діабет 1 типу. Діабедична поліневропатія. Варикозна хвороба нижніх кінцівок.), у клопотанні прокурора відсутні, прокурор в судовому засіданні також не навів.

Таким чином, не всі запропоновані прокурором у клопотанні обов`язки, є доцільними до застосування через відсутність їх належного обґрунтування.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 194, 199, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити частково.

Продовжити до 21.03.2026 строк тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом, заборонивши останньому в період з 23:00 год. до 05:00 год. залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та/або необхідності перебування в пункті незламності на випадок відключення світла у зазначеному житлі, а також необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також строком до 21.03.2026 виконувати наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-продовжити зберігання у Головному управлінні ДМС в Одеській області паспорта (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 21.03.2026.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7