Справа № 686/1006/26
Провадження № 1-кс/686/868/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій майора поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янець-Подільський Хмельницької області, громадянина України, українця, тимчасово не працюючого, із вищою освітою, одруженого, маючий на утриманні 1 малолітню дитину 2014 р.н., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0001060,

ВСТАНОВИВ:

16.01.2026 року старший слідчий в особливо важливих справах криміналіст відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій майор поліції ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, строком на 60 днів, з можливістю визначення застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні , вчинення іншого кримінального правопорушення.

Заслухавши думку слідчого та прокурора, які наполягають на задоволенні клопотання, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо його задоволення та просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або визначити менший розмір застави, ніж запропонувала сторона обвинувачення, вивчивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Слідчим управлінням Головного управління Національної в Хмельницькій області за процесуального керівництва Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001060 від 08.10.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, а також за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

15 січня 2026 року об 13 год. 06 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

16 січня 2026 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, а саме що: «Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження оцінювання повсякденного функціонування особи» від 01.11.2024, ліквідовано діяльність медико-соціальних експертних комісій та виконання відповідних функцій покладено на експертні командами з оцінювання повсякденного функціонування особи.

Так, Постановою КМУ №1338 від 15.11.2024 «Деякі питання запровадження оцінювання повсякденного функціонування особи» передбачено, що до введення в дію Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження оцінювання повсякденного функціонування особи», з 1 січня 2025 р. експертиза щодо встановлення інвалідності відповідно до законодавства для повнолітніх осіб проводиться експертними командами з оцінювання повсякденного функціонування особи, сформованими відповідно до Положення про експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою (далі Положення), до складу яких можуть входити лікарі, які мають право проводити оцінювання повсякденного функціонування особи відповідно до Порядку проведення оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою (далі Порядок), а також Центром оцінювання функціонального стану осіб відповідно до Положення про експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого цією постановою.

Пунктами 2, 3, 4, 9, 12, 13 Положення передбачено, що експертні команди формуються та функціонують у кластерних та/або надкластерних закладах охорони здоров`я, а також за потреби та/або в разі відсутності затвердженої спроможної мережі закладів охорони здоров`я на території регіону в закладах охорони здоров`я комунальної або державної форми власності (далі - заклади охорони здоров`я).

Перелік закладів охорони здоров`я комунальної форми власності визначається керівником обласної, Київської міської державної адміністрації (військової адміністрації) та з обґрунтуванням надсилається на погодження до МОЗ.

Перелік закладів охорони здоров`я державної форми власності визначається МОЗ.

Перелік лікарів, які мають право проводити оцінювання повсякденного функціонування особи у складі експертних команд, затверджується керівником закладу охорони здоров`я, та підлягає оновленню не менш як один раз на рік.

Експертні команди формуються з метою організації та проведення оцінювання повсякденного функціонування особи (далі - оцінювання).

Експертні команди у своїй роботі керуються Конституцією України, Законом України «Про запобігання корупції», іншими законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами.

Склад експертних команд формується індивідуально для проведення кожного оцінювання з лікарів загальною чисельністю не менше трьох осіб з переліку лікарів, які мають право проводити оцінювання в складі експертних команд. До складу обов`язково має входити лікар-терапевт або профільний лікар щодо супутнього захворювання або ускладнень.

Після появи технічної можливості в електронній системі щодо оцінювання повсякденного функціонування особи склад експертних команд формується з дотриманням принципу випадковості, з використанням засобів електронної системи.

Головуючим лікарем під час проведення оцінювання визначається лікар, спеціальність якого відповідає основному діагнозу.

Експертні команди, у тому числі встановлюють групи (підгрупи) інвалідності, фіксують причини та час її настання відповідно до підтверджувальних документів.

Відповідно до п.п. «ґ» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України, «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є голови та члени експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи, а також голови, їх заступники, члени та секретарі позаштатних постійно діючих військово-лікарських і лікарсько-льотних комісій.

У зв`язку із вищевказаним, на підставі вимог ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до ст. 369-2 КК України, члени експертних команд є особами, уповноваженими на виконання функцій держави.

Окрім цього, відповідно до вимог ст. ст. 17, 65, 68 Конституції України визначено, що оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України, захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є обов`язком громадян України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України.

Згідно з положеннями ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 92 Конституції України виключно законами України визначаються права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод, основні обов`язки громадянина, правовий режим власності, засади цивільно-правової відповідальності, діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією проти України в Україні введений воєнний стан, правовий режим якого триває по даний час.

У зв`язку з цим 24.02.2022 Указом Президента України «Про загальну мобілізацію» № 69/2022 у зв`язку з військовою агресією проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань оголошена загальна мобілізація.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

У відповідності до ч. 5 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», - призов громадян на військову службу під час мобілізації або залучення їх до виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, забезпечують місцеві органи виконавчої влади та здійснюють територіальні центри комплектування та соціальної підтримки або командири військових частин (військовозобов`язаних, резервістів Служби безпеки України - Центральне управління або регіональні органи Служби безпеки України, військовозобов`язаних, резервістів розвідувальних органів України - відповідний підрозділ розвідувальних органів України, осіб, які уклали контракти про перебування у резерві служби цивільного захисту, - відповідні органи управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).

Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період визначається Кабінетом Міністрів України. Цей порядок, у тому числі, визначає порядок надання військовозобов`язаним та резервістам відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період та її оформлення.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 23 «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», -

не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані, визнані в установленому порядку особами з інвалідністю.

У відповідності до п.п. 56, 57, 58, 60 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №560 від 16.05.2024, - відстрочка від призову на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період надається військовозобов`язаним з підстав, визначених статтею 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію». Для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (відокремлених відділах) утворюються комісії, головою яких є керівник відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (відокремленого відділу).

За наявності підстав для одержання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період військовозобов`язані особисто подають на ім`я голови комісії районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу за місцем перебування на військовому обліку заяву, до якої додаються документи, що підтверджують право на відстрочку, або копії таких документів, засвідчені в установленому порядку.

Під час подання заяви військовозобов`язаний пред`являє військово-обліковий документ (військово-обліковий документ в електронній формі). Заява військовозобов`язаного підлягає обов`язковій реєстрації в день її подання.

Комісія вивчає отримані заяву та підтвердні документи, оцінює законність підстав для надання відстрочки, за потреби готує запити до відповідних органів державної влади, інших державних органів для отримання інформації, що підтверджує право заявника на відстрочку, або використовує інформацію з публічних електронних реєстрів. Орган державної влади, інший державний орган здійснює розгляд відповідного запиту протягом п`яти робочих днів з дати його отримання.

На підставі розгляду отриманих документів комісія ухвалює рішення про надання або відмову у наданні відстрочки. Рішення комісії оформляється протоколом.

У разі позитивного рішення військовозобов`язаному видається довідка із зазначенням строку відстрочки за встановленою формою, яка підписується начальником відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки та скріплюється гербовою печаткою.

Також, у відповідності до п.п. 2, 3, 4, 79 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1487 від 30.12.2022, - військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави.

Військовий облік ведеться з метою визначення наявних людських мобілізаційних ресурсів та їх накопичення для забезпечення повного та якісного укомплектування Збройних Сил, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення (далі - інші військові формування) особовим складом у мирний час та в особливий період.

Для забезпечення військового обліку громадян України використовується Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, який призначений для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Завданнями військового обліку, у тому числі, є забезпечення контролю за дотриманням призовниками, військовозобов`язаними та резервістами правил військового обліку.

Районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці; здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством; звертаються в установленому законом порядку до органів Національної поліції (у разі неможливості складення протоколу про адміністративне правопорушення на місці його вчинення) для доставлення осіб, які скоїли адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою складення протоколів про адміністративні правопорушення, до відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому ця особа перебуває (повинна перебувати) на військовому обліку, з урахуванням вимог абзацу третього пункту 56 цього Порядку; повідомляють Національній поліції про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, щодо яких надсилалося звернення відповідно до вимог абзацу третього пункту 56 цього Порядку. Таке повідомлення має містити прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), дату народження, інші дані (за наявності), а також унікальний вихідний номер та кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи.

Відповідно п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі Положення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 р. № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі територіальні центри) є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Територіальні центри утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах. Залежно від обсягів облікової, призовної та мобілізаційної роботи утворюються районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - районні територіальні центри).

Пунктом 6 Положення, зокрема, визначено, що штатні посади територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки комплектуються військовослужбовцями, державними службовцями та працівниками Збройних Сил (далі - працівники) відповідно до їх штату та штатного розпису.

Відповідно до пп. «г» п. 1 ст. 3 Закону України, «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є військові посадові особи Збройних Сил України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та інших утворених відповідно до законів військових формувань, крім військовослужбовців строкової військової служби, курсантів вищих військових навчальних закладів, курсантів вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, курсантів факультетів, кафедр та відділень військової підготовки, особовий склад штатних військово-лікарських комісій.

У зв`язку із вищевказаним, на підставі вимог ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до ст. 369-2 КК України, військові посадові особи ТЦК та СП є особами, уповноваженими на виконання функцій держави.

Разом із тим, ОСОБА_5 (далі ОСОБА_5 ), усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, вирішив незаконно збагатитися шляхом отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_8 (далі ОСОБА_8 ) за здійснення впливу на членів експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи під час прийняття ними рішення про встановлення групи інвалідності, а також за здійснення впливу на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 і його структурних підрозділів, щодо позитивного прийняття рішення про виготовлення військово-облікових документів, оновлення даних, зняття з розшуку в інформаційній системі «Оберіг» та оформлення відстрочки від призову у зв`язку з інвалідністю, вчинивши умисний корупційний злочин за наступних обставин.

Так, 30.10.2025, близько 15 годин 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи неподалік піцерії «Паштет», яка розташована по проспекту Грушевського у м. Кам`янець-Подільський Хмельницької області, під час зустрічі з ОСОБА_8 , розуміючи, що останній має намір пройти медичний огляд з метою встановлення групи інвалідності задля подальшого оформлення військово-облікових документів, зняття з розшуку у системі «Оберіг» та одержання відстрочки від призову, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів і з метою особистого незаконного збагачення, висловив останньому вимогу про передачу грошових коштів в сумі 11000 доларів США, що згідно курсу НБУ становить 462126 гривень 50 копійок, за що пообіцяв здійснити вплив на членів експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи одного із медичних закладів Хмельницької області, під час прийняття ними рішення про встановлення групи інвалідності, а також пообіцяв здійснити вплив на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 і його структурних підрозділів, щодо позитивного прийняття рішення про виготовлення військово-облікових документів, оновлення даних, зняття з розшуку в інформаційній системі «Оберіг» та оформлення відстрочки від призову у зв`язку з інвалідністю.

В подальшому, 15.01.2026, близько 12 години 56 хвилин ОСОБА_5 , під час повторної зустрічі із ОСОБА_8 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, перебуваючи в салоні автомобіля MAZDA моделі CX-5 реєстраційний номер НОМЕР_1 , що був припаркований неподалік піцерії «Паштет» по проспекту Грушевського у м. Кам`янець-Подільський Хмельницької області, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів і з метою особистого незаконного збагачення, одержав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 11000 доларів США, що станом на вказану дату в перерахунку у національну валюту згідно курсу НБУ становить 474359 гривень 60 копійок, за здійснення впливу на членів експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи одного із медичних закладів Хмельницької області, під час прийняття ними рішення про встановлення групи інвалідності, а також за вплив на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 і його структурних підрозділів, щодо позитивного прийняття рішення про виготовлення військово-облікових документів, оновлення даних, зняття з розшуку в інформаційній системі «Оберіг» та оформлення відстрочки від призову у зв`язку з інвалідністю.

Після чого, злочинні дії ОСОБА_5 були викриті працівниками правоохоронних органів на місці події.

Своїми умисними діями, які виразились у одержанні неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному із вимагання такої вигоди, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369-2 КК України. ».

Дана підозра є обґрунтована, адже на її підтвердження представлено: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 07.10.2025, повідомлення про виявлене кримінальне правопорушення від 06.10.2025, протокол про результати здійснення аудіо контролю особи від 04.11.2025, протокол вручення грошей від 15.01.2026, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 15.01.2026, протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 15.01.2026 та інші матеріали кримінального провадження.

Санкція ст. 369-2 ч.3 КК України передбачає покарання позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна, тобто даний злочин є тяжкими, слідство знаходиться на початковій стадії, усі свідки невстановлені та не допитані, докази не дослідженні, а, можливо, ще й і не відшукані.

Враховуючи відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» позицію Європейського суду, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється на початковому рівні у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України. При визначені обґрунтованості підозри слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду/ об`єктивно існує, бо підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 3-ми до 8-ти років, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Окрім того підозрюваний ОСОБА_5 , може незаконно впливати на покази свідків, з метою зміни останніми показів.

Ризик вчиненні іншого кримінального правопорушення вважаю недоведеним, оскільки ОСОБА_5 , раніше не судимий, що свідчить про відсутність схильності до протиправної поведінки. Факт вчинення особою злочину вперше, не може автоматично свідчити про існування реального ризику вчинення нового кримінального правопорушення. Позиція сторони обвинувачення має ґрунтуватись не на припущеннях або соціально-економічному становищі підозрюваного, а на конкретних фактах, які свідчать про реальність, а не гіпотетичність ризиків.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

При обранні виду запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 , раніше не судимий, має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні малолітню дитину та дружину з інвалідністю ІІІ групи, яка потребує постійної сторонньої допомоги, хворіє на ряд хронічних захворювань підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнає в чому розкаюється.

Наявність у ОСОБА_5 , постійного місця проживання, дитини на утриманні не є визначальним і таким щоб давало можливість слідчому судді обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст.178 КПК України, обставини в їх сукупності, приходжу до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, адже лише такий найсуворіший запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Більш м`які запобіжні заходи, забезпечити виконання цієї функції не зможуть.

Строк тримання під вартою слід визначити в межах строку досудового розслідування та в межах строку визначеного ст.197 КПК України, а саме по 13.03.2026 року включно.

На підставі п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому вважаю, що застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266 240 грн., буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 194, 196, 197, КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 13 березня 2026 року включно.

Визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266 240 грн. в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з свідками у вказаному кримінальному провадженні.

- невідкладно прибувати за викликами до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 13 березня 2026 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя