Справа № 194/1378/23
Номер провадження 1-кс/194/85/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2025 року Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 року за № 0000354 за ч. 1 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням, про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 року за № 0000354 за ч. 1 ст. 286 КК України.

Своє клопотання мотивує тим, що ухвалою слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 20.09.2023 року у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 року за №0000354 за ч. 1 ст. 286 КК України було накладено арешт на мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 , володільцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , законний представник якого ОСОБА_6 . У зв`язку з тим, що 22.04.2025 року кримінальне провадження №0000354 за ч. 1 ст. 286 КК України було закрите у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, просить скасувати арешт накладений на вищевказане майно.

ОСОБА_3 та його представник - адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, в клопотанні просили розглядати справу без їх участі.

Прокурор щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна не заперечує.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах прихожу до наступних висновків.

Згідно частини 1,2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 20.09.2023 року було накладено арешт на майно, вилучене в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 11.09.2023 року, а саме: на мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 , володільцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , законний представник якого є ОСОБА_6 , шляхом позбавлення права осіб на відчуження, розпорядження та користування вилученим майном, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Постановою слідчого СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГНУП в Дніпропетровській області від 22.04.2025 року кримінальне провадження № 0000354 від 12.09.2023 року за ч. 1 ст. 286 КК України закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Так, арешт майна відповідно до положень ч. 2 ст. 131 КПК України є заходом забезпечення кримінального провадження.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, врегульовані главою 17 КПК України.

За змістом статті 174 цього Кодексу питання про скасування арешту майна під час досудового розслідування, судового розгляду вирішуються слідчим суддею або судом відповідно. Зокрема, ч. 3 та ч. 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст. 174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою слідчого на підставі приписів ч. 1 ст.284 КПК.

Разом із тим, за приписами частини 4, якою доповнено ст. 132 КПК Законом України № 2810-IX від 01.12.2022 року, який набрав чинності 29.12.2022 року, ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст.132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном.

Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Аналогічну позицію щодо застосування норм КПК України висловила Об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у справі № 554/2506/22 (провадження № 51-4350кмо23), в якій у постанові від 15.04.2024 року сформулювала наступні висновки: у разі закриття слідчим, прокурором кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, серед яких і арешт майна, припиняють свою дію в силу прямої вказівки ч.4 ст.132 КПК України. Ухвала слідчого судді про скасування арешту майна або відмову у його скасуванні, постановлена після закриття кримінального провадження, не передбачена кримінальними процесуальними нормами.

У Рішенні від 3 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України виходив із того, що загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило «lex posterior derogat priori» - «наступний закон скасовує попередній». Таким чином, повноважний орган конституційної юрисдикції визначив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Принцип верховенства права вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» ( lex posterior generalis non derogat priori speciali ).

В Рішенні від 18 червня 2020 року № 5-р(II)/2020 Конституційний Суд України зазначив, що якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права втрачає свою дієвість. Імператив надання дієвості принципові верховенства права вимагає одночасного застосування всіх трьох класичних формул.

Відтак, постановою слідчого СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГНУП в Дніпропетровській області від 22.04.2025 року кримінальне провадження № 0000354 від 12.09.2023 року за ч. 1 ст. 286 КК України закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Отже, з цього моменту арешт майна, накладений на мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , ухвалою слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 20.09.2023 року в межах кримінального провадження № 0000354 від 12.09.2023 року, припинив свою дію як захід забезпечення кримінального провадження в силу прямої вказівки ч. 4 ст. 132 КПК України.

За наведених обставин, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для винесення ухвали слідчим суддею про скасування арешту майна після закриття кримінального провадження слідчим.

Керуючись ст. ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 року за № 0000354 за ч. 1 ст. 286 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1