УХВАЛА

щодо питань віцдводу

31 липня 2025 рокуСправа № 495/2358/20
Номер провадження 1-кп/495/312/2025

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Білгороді-Дністровському заяву потерпілої ОСОБА_4 про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 від кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2020 за № 0000556, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України

ВСТАНОВИВ:

На розгляді у Білгород-Дністровському міськрайонному суді Одеської області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2020 за № 0000556, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України

31.07.2025 потерпіла заявила відвід судді ОСОБА_1 з тих підстав, що вона не довіряє судді ОСОБА_1 розглядати цю справу, бо вона як суддя незаконно в 2024 році хотіла притягнути її до кримінальної відповідальності та незаконно посадити її до в`язниці. Це стосується ДНЗ №1 «Малятко». Тому вона навіть не хоче бачити суддю ОСОБА_1 , а не те, щоб вона ще розглядала її справу. Відтак просить відвести суддю ОСОБА_1 від розгляду цієї справи.

У судове засідання потерпіла ОСОБА_4 не прибула.

Прокурор висловила думку, що така заява є зловживанням та неповагою до суду.

Вислухавши прокурора, вивчивши зміст заяви та давши оцінку підставам для відводу, які в ній зазначено, суд приходить до наступного.

Перелік обставин, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, наводиться у ч. 1 ст. 75 КПК України. Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження або наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості (п. п. 3, 4 ч. 1 ст. 75 КПК).

Разом з цим, в силу ч. 4 ст. 81 КПК України якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

Дане кримінальне провадження перебуває на розгляді судді ОСОБА_1 з 08.08.2025. За цей період потерпілою ОСОБА_4 вже двічі заявлялися відводи судді ОСОБА_1 та ухвалами від 05.06.2025 та 05.06.2025 ці заяви було розглянуто і в їх задоволенні відмовлено.

Вирішуючи питання, чи має зазначений відвід ознаки зловживання правом, суддя зазначає про таке.

КПК України не передбачено окремого положення, яке б містило визначення зловживання процесуальними правами. Водночас, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Верховний Суд, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства (ухвала від 07.02.2022 у справі № 266/108/22, від 07.11.2022 у справі № 757/9655/22-к, та ін.).

Оцінюючи поведінку учасників кримінального провадження, слід враховувати існування випадків зловживання процесуальними правами. Водночас слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом.

Заборона зловживання правами закріплена у ст. 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У розвиток цієї загальної заборони у ст. 35 Конвенції наводяться критерії прийнятності, серед яких зловживання правом на подання заяви до ЄСПЛ є самостійною підставою для визнання неприйнятною індивідуальної заяви. Як наслідок позбавлення суб`єктивного права на звернення до ЄСПЛ, що певним чином є заходом відповідальності заявника. У свою чергу, критерії зловживання правом визначаються не в Конвенції, а в рішеннях ЄСПЛ. Встановлення наявності зловживання правом ЄСПЛ в кожному конкретному випадку вирішує виходячи із прецедентів, які загалом сформували систему випадків зловживання правом.

Як свідчить відповідна судова практика, серед найпоширеніших видів зловживань учасниками кримінального провадження своїми процесуальними правами є дії, що полягають у повторному поданні заяви про відвід (рішення Верховного Суду: від 06.12.2021 у справі № 756/4855/17; від 14.12.2022 у справі № 127/9564/17; від 24.11.2020 у справі № 127/2318/18; від 06.11.2019 у справі № 300/474/17).

Послідовність дій потерпілої, що наведено вище, зокрема і заявляння безпідставних відводів, а також підстави для відводу у даній заяві, що є такими ж, які вже були предметом розгляду, дають підстави вважати, що повторно заявлений ОСОБА_4 відвід судді має ознаки зловживання правом на відвід.

З огляду на те, що положення ч. 4 ст. 81 КПК України мають на меті унеможливлення затягування кримінального провадження, законодавець передбачив право саме судді який здійснює провадження, залишати таку заяву про відвід без розгляду.

Керуючись ст.ст. 27, 75, 81 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву потерпілої ОСОБА_4 про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_6