Справа №766/8266/25
н/п 1-кс/766/4502/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.06.2025 року м.Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст. 111-1 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000543 від 21.05.2025 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів без визначення застави стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Допропілля, Голопристанського район, Херсонської області, громадянки України, останнє відоме місце проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , яка не є депутатом ради будь-якого рівня, документованої паспортом громадянина України НОМЕР_1 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 5 ст. 111-1 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_7 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Більш м`який запобіжний захід буде недостатнім для запобігання вказаним ризикам. Таким чином, на даний час є достатні підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора посилаючись на необґрунтованість клопотання.

Розгляд клопотання було проведено слідчим суддею в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 6 ст.193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділенням Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000543 від 21.05.2025 року за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у першій половині вересня 2022 року (конкретне місце та час органом досудового розслідування не встановлено) керівництвом окупаційної ВЦА Херсонської області, до складу якої входили особи, матеріали відносно яких виділено в інше кримінальне провадження, а також інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, сформовано і затверджено склад та забезпечено і організовано роботу «дільничної виборчої комісії № 307» (далі ДВК № 307), яка діяла на території Дніпровського району, м. Херсон, Херсонської області та здійснювала свою діяльність у приміщенні Херсонського фізико-технічного ліцею Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Залаегерсег, 39.

У свою чергу, у невстановлені дату та час, але не пізніше 23 вересня 2022 року, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи проросійсько налаштованою, діючи з прямим умислом та усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, всупереч врегульованим чинним законодавством України суспільним відносинам у сфері національної безпеки України, перебуваючи на тимчасово окупованій території Херсонської області, без примусу, з корисливих мотивів та метою отримання грошової винагороди, добровільно погодилась на пропозицію невстановлених досудовим розслідуванням осіб, щодо участі у проведенні на території тимчасово окупованого м. Херсон Херсонської області незаконного референдуму про вихід Херсонської області зі складу України, утворення самостійної держави та входження її до складу рф на правах суб`єкта рф та була призначена на посаду так званого члена комісії ДВК № 307, яка діяла на території Дніпровського району, м. Херсон, Херсонської області.

У свою чергу, у невстановлені дату та час, але не пізніше 23 вересня 2022 року гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи з прямим умислом, за попередньою змовою з особами так званої «виборчої комісії Херсонської області» та так званими членами ДВК № 307, усвідомлюючи свою протиправну діяльність та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки, в порушення Конституції України, Закону України «Про всеукраїнський референдум», Закону України «Про правовий режим воєнного стану», перебуваючи на виборчій дільниці у приміщенні «Херсонського фізико-технічного ліцею» за адресою: Херсонська область, м. Херсон, вул. Залаегерсег, 39, виконуючи відведену їй роль «члена комісії», спільно з іншими особами (стосовно яких проводиться досудове розслідування в інших кримінальних провадженнях), вчинила наступні дії, направлені на організацію та проведення незаконного референдуму на території Дніпровського району м. Херсон Херсонської області, а саме: здійснювала прийом виборців, видавала бюлетені для голосування, перевіряла виборців відповідно до наявних списків, була задіяна в складі виїзних комісій по місцевості, де також виконувала вищевказані дії та проводила агітацію мешканців м. Херсона з метою залучення останніх до голосування щодо виходу Херсонської області зі складу України, утворення самостійної держави та входження її до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації.

В подальшому, 27 вересня 2022 року так звана «виборча комісія Херсонської області» за результатами підрахунку всіх бюлетенів визнала незаконний референдум таким, що відбувся. Відповідно до його результатів було задекларовано 497051 громадян, що становить 87.05 % від загальної кількості виборців, які прийняли участь у голосуванні, виявили бажання за входження Херсонської області у склад рф.

Внаслідок вищевказаних незаконних та неправомірних дій ОСОБА_7 та інших осіб, щодо яких здійснюється розслідування у даному провадженні, стало визнання російською федерацією незаконного референдуму на тимчасово окупованій територій України таким, що відбувся та незаконного приєднання Херсонської області до складу рф.

Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2

ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України Колабораційна діяльність, тобто участі в організації та проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території, вчиненій за попередньою змовою групою осіб.

В порядку ст. 52 КПК України підозрюваній ОСОБА_7 забезпечена участь захисника через Південний міжрегіональний центр з надання безоплатної вторинної правничої допомоги адвоката ОСОБА_4 .

10.05.2025 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України у порядку ст. 278 КПК України.

21.05.2025 року прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_6 було виділено з матеріалів кримінального провадження № 0000117 від 26.07.2024 матеріали кримінального провадження № 0000543 від 21.05.2025 року відносно підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, викладені та підтверджуються наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, зокрема:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 22.01.2025 відповідно до якого свідок пояснив, що йому запропонували попрацювати таксистом під час проведення референдуму, возити членів комісії. 19.09.2022 року знаходився в м. Херсон, пр. Незалежності, 49 на парковці біля універмагу, з метою пошуку клієнтів, до нього підійшла ОСОБА_9 , яка вийшла з авто Audi Q 7, сірого кольору, яку бачив неодноразово, вона часто приїжджала в ЦУМ, знає її вже давно, в свій час вона також таксувала, спілкувались з нею по роботі. Вона звернулась до таксистів, які стояли поруч, в тому числі і до свідка з пропозицією про перевезення осіб в період проведення референдуму щодо виходу Херсонської області зі складу України, утворення самостійної держави та входження її до складу рф на правах суб`єкта рф. Повідомила про графік роботи : з 08.00 до 17.00, і це якщо викликають, сума оплати 40000 рублів. 26.09.2022 року в приміщенні фтл підписували договір про перевезення. Разом з свідком були чоловік з дружиною, які також підписували договори щодо прийняття участі в референдумі.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.02.2024 відповідно до якого свідок пояснив, що до війни познайомився з родиною ОСОБА_11 . Свідок допомагав ремонтувати автомобіль ОСОБА_12 Мерседес віто білого кольору. В період окупації м. Херсон родина ОСОБА_11 відкрито почала підтримувати окупацію та російське керівництво, ОСОБА_13 та ОСОБА_14 неодноразово казали, що президент рф наведе лад в Україні. В розмові з ОСОБА_15 , останній пропонував свідку зробити російський паспорт, казав, що собі вже зробив, також казав, що має намір прийняти участь в референдумі. Перед звільненням м. Херсон, родина ОСОБА_11 виїхали на лівий берег.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 19.02.2025 відповідно до якого свідок пояснив, що його знайомі ОСОБА_17 та ОСОБА_7 приймали участь у організації та проведенні референдуму. Свідок з ОСОБА_18 товаришували вже протягом 15 років. Бабенки проживали в АДРЕСА_1 , агітували свідка прийняти участь у проведенні референдуму, вони не скривали, що їм подобається Росія, що вони заняли позицію рф. Вони перереєстрували їх авто мерседес віто білого кольору за російськими стандартами, перереєстрували номери і документи. При спілкуванні ОСОБА_11 повідомив, що підвозив мешканців, які не могли самостійно дістатись до дільниць. Він казав, що приймає з дружиною участь у проведенні референдуму. Дружина його та він були в комісії. Зараз вони з дружиною на лівому березі. У них був в Залізничному порту пансіонат, то свідок припускає що там, але також відомо, що вони купили будинок під ОСОБА_19 . Свідок іноді підтримує спілкування, переписується в телеграмі з ним за номером його дружини НОМЕР_2 .

-Пред`явленнями для впізнання за фотознімками зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_16 , які впізнають ОСОБА_7 за фотознімками.

- Протоколом огляду документів від 18.10.2024, відповідно до яких підтверджується організація та проведення референдуму щодо виходу Херсонської області зі складу України, утворення самостійної держави та входження її до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації. Підтверджується створення керівництвом окупаційної ВЦА Херсонської області, формування і затвердження складу, забезпечення і організація роботи «дільничих виборчих комісій»

- Протоколом огляду документів від 29.08.2024, відповідно до яких підтверджується організація та проведення референдуму щодо виходу Херсонської області зі складу України, утворення самостійної держави та входження її до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації. Підтверджується створення керівництвом окупаційної ВЦА Херсонської області, формування і затвердження складу, забезпечення і організація роботи «дільничих виборчих комісій».

Відповідно до допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_16 стало відомим, що сім`я ОСОБА_11 виїхали на лівий берег тимчасово окупованої території Херсонської області восени 2022 року.

Крім того, в ході проведення оперативно-розшукових заходів у ОРС категорії розшук, проведеними на виконання доручення слідчого № 873дор/36/3-25 від 23.04.2025 року стосовно підозрюваного ОСОБА_7 встановлено, що остання з жовтня 2022 року перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, а саме в м. Генічеськ.

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_7 могла вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

На виконання вимог ст. 135 КПК України у зв`язку з тим, що підозрювана ОСОБА_7 перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, повістки про виклик її до слідчого відділення ХРУП ГУНП в Херсонській області опубліковані в газеті «Урядовий кур`єр», яка являється друкованим засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження № 95 від 10.05.2025, також повістки про виклик підозрюваної ОСОБА_7 опубліковані на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора. Однак, на виклики слідчого підозрювана ОСОБА_7 не з`явилась і не повідомила про причини неявки.

Матеріали повідомлення про підозру та повістки про виклик з необхідністю з`явитися на 14,15,16 травня 2025 року у період часу з 09:00 до 17:00 до слідчого Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області для вручення їй письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, допиту як підозрюваної, а також проведення інших слідчих та процесуальних дій, було направлено поштовим зв`язком за допомогою УКПОШТИ за відомою адресою проживання підозрюваної ОСОБА_7 а саме: АДРЕСА_1 .

Крім того, повідомлення про підозру та копію повістки про виклик 10.05.2025 було вручено адвокату - захиснику підозрюваної ОСОБА_7 - ОСОБА_4 .

Разом із тим, на вказані дати та час підозрювана ОСОБА_7 до слідчого не прибула, будь-які документи, які підтверджують поважність причин не прибуття, не надала.

В ході досудового розслідування отримано інформацію про те, що ОСОБА_7 на даний час постійно перебуває на тимчасово окупованій території лівобережжя Херсонської області з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» лівобережжя Херсонської області з 24.02.2022 року і по теперішній час є тимчасово окупованою російською федерацією територією.

У зв`язку із чим, 16.05.2025 року постановою слідчого підозрювану ОСОБА_7 оголошено в міжнародний розшук у зв`язку з переховуванням від органів слідства на тимчасово окупованій території України з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 02.06.2025 року було надано дозвіл на здійснення спеціального досудового розслідування (in absentia) у кримінальному провадженні, відомості про яке 21.05.2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000543 за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Отже, з урахуванням наведених обставин обґрунтованої підозри за ч.2 ст.28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, а також враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваної, слідчий суддя вважає доведеним, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрювана може переховуватись від органів досудового слідства та суду, а тому наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, також, наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме: вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Також прокурором у судовому засіданні доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість ОСОБА_7 у разі застосування відносно неї більш м`якого запобіжного заходу, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. При цьому слідчий суддя враховує, що за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч.4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки не будучи обмеженою у вільному спілкуванні з вказаними особами ОСОБА_7 може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в разі визнання винуватим підозрюваній загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна або без такої.

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Допропілля, Голопристанського район, Херсонської області, громадянка України, останнє відоме місце проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , яка не є депутатом ради будь-якого рівня, документована паспортом громадянина України МР368923, раніше не судима.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винуватою, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваної на свободу.

Згідно ч.6 ст.193 КПК України, у такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_7 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та забезпечення її належної процесуальної поведінки, оскільки ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 5 ст. 111-1 КК України. За вказаних вище обставин запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваної та є достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантію її належної процесуальної поведінки на даній стадії кримінального провадження.

Обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне застосуванню такого, оскільки після затримання ОСОБА_7 питання можливості застосування до неї обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися судом у встановленому законом порядку. Відтак розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч.6 ст. 193 КПК України суд позбавлений можливості застосувати відносно підозрюваної більш м`який запобіжний захід.

Більш того, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260,261,437-442 КПК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід, визначений п.5 ч. 1 ст. 176 КПК України тримання під вартою (ч. 6 ст. 176 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

Відповідно до ч.4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави стосовно ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке 21.05.2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000543.

Після затримання підозрюваної, не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, що перебуває під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1