Справа № 638/9649/25
Провадження № 1-кс/638/1673/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000399 від 04.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною першою статті 307 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на майно блістер з двома пігулками блакитного кольору невідомого походження, які були поміщені до сейф пакету з номером ICR0040335 вилучені та опечатано; медичну довідку №1503 заповнена на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поміщені до сейф пакету з номером PSP3008116 вилучені та опечатано; засіб для куріння дерев?яний з нашаруванням речовини невідомого походження, який було поміщені до сейф пакету з номером ICR0040334 вилучені та опечатано; мобільний телефон «Redmi» в корпусі чорного кольору, з сім картою, який на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_4 .

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, надано заяву про розгляд клопотання без участі прокурора.

Особа, яка є власником майна, у судове засідання не з`явилася.

Відповідно до частини першої статті 172 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників судового процесу, на підставі частини четвертої статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, суд встановив, що під час досудового розслідування встановлено, що в ході проведення оперативної роботи була отримана інформація про те, що невстановлена слідством особа на ім?я ОСОБА_5 здійснює збут наркотичного засобу - метадон, обіг якого обмежений, на території Шевченківського району м. Харкова.

23.05.2025 слідчим Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харків проведено обшук квартири АДРЕСА_1 , період часу 06:43 до 07:47, де були вилучені речі, зазначені у клопотанні. Відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000399 від 04.03.2025 із правовою кваліфікацією за частиною першою статті 307 КК України.

Прокурор у клопотанні зазначив, що вилучені речі долучені до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів та направлені на експертизу. Метою арешту майна зазначає його збереження, як речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до частини другої статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з частиною першою статті 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Суд встановив, що в клопотанні відсутні докази, які підтверджують, що вилучені речі можуть бути використані як доказ, зберегли на собі сліди про кримінальне правопорушення та існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту майна призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, що має наслідком відмову в задоволенні цього клопотання.

Крім того, прокурор не надав доказів на підтвердження того, що вилучені речі направлені для проведення експертизи.

Керуючись статтями 7, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1