печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року м.Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рівне, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336, ч. 4 ст. 358 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання, слідчий обґрунтовує тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлені досудовим розслідуванням місці, дату та час, але не пізніше 30.10.2024, у військовозобов`язаного ОСОБА_4 виник протиправний умисел на ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, шляхом використання підроблених документів.

З метою реалізації свого злочинного задуму, будучи достеменно обізнаним про відсутність законних підстав для отримання відстрочки від призову в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 знаходячись у невстановленому досудовим розслідування місці та у невстановлений час, але не пізніше 30.10.2024, із використанням засобів миттєвого обміну повідомленнями, звернувся до раніше незнайомих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які діючи спільно, за грошову винагороду, погодилась виготовити підроблені медичні документи щодо оформлення його дружині ОСОБА_10 групи інвалідності по вигаданій хворобі та з цією метою надав цій особі персональні дані своєї дружини.

Використовуючи отримані від ОСОБА_4 дані, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , у невстановлений час, але не пізніше 30.10.2024 підробили наступні офіційні документи, а саме: Довідку до акта огляду медико соціальною-експертною комісією серія: 12 ААВ № 544698, яка нібито видана Рівненською обласною МСЕК №2, згідно якої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено інвалідність ІІ (другої) групи, та заключення ЛКК, видане нібито Медичним центром «ОМП МЕД», про те, що догляд за останньою довірено виконувати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отримавши грошову винагороду, ОСОБА_9 , під вигаданими (не справжніми) анкетними даними іншої особи - ОСОБА_11 , не пізніше 17.30 год 30.10.2024 перебуваючи за адресою: м. Київ, вулиця Петра Вершигори, 1-А, у відділенні ТОВ «Нова Пошта» № 371, поштовим відправленням № 8641, направив зазначені підроблені документи із використанням поштово-логістичної компанії ТОВ «Нова Пошта» на до м. Сарни, вулиця Бєлгородська, 9/2, (відділення № 2), на ім?я ОСОБА_12

ОСОБА_4 , будучи військовозобов?язаним після отримання перелічених підроблених документів, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в умовах особливого періоду, з метою ухилитись від призову на військову службу під час мобілізації, 13.12.2024, подав голові комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 заяву у якій зазначив завідомо неправдиві відомості про наявність у нього підстав, передбачених ч. 3 статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» (чинний на момент подання рапорту тобто 13.12.2024), а саме сімейні обставини - необхідність здійснювати постійний догляд за його дружиною ОСОБА_10 , яка є особою з інвалідністю.

До заяви, військовозобов`язаний ОСОБА_4 додав завідомо неправдиві документи, а саме: Довідку до акта огляду медико соціальною-експертною комісією серія: 12 ААВ № 544698, яка нібито видана Рівненською обласною МСЕК №2, згідно якої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено інвалідність ІІ (другої) групи, та заключення ЛКК, видане нібито Медичним центром «ОМП МЕД», про те, що догляд за останньою довірено виконувати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Цього ж дня, вказана заява із долученими до неї документами прийнятий та зареєстрований за № 7357.

За результатами розгляду поданої ОСОБА_4 заяви та долучених до нього підроблених документів, військовозобов`язаному ОСОБА_4 у порядку визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 560 видано довідку про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав у ньому зазначених.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, просили відмовити в задоволенні клопотання.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтоване, заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

10.07.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень:

- ст. 336 КК України, тобто в ухиленні від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період;

- ч. 4 ст. 358 КК України, тобто у використанні завідомо підроблених документів.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

За положеннями ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358, ст. 336 КК України, підтверджується доданими до клопотання матеріалами. Окрім цього прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Посилання підозрюваної та її захисника на відсутність ризиків, повністю та беззаперечно спростовано долученими до клопотання про застосування запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Таким чином, підозрюваним та його захисником не було спростовано доводи прокурора та не було доведено наявність обставин, в разі існування яких, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, як про це ініційовано питання захисником та підозрюваним.

Таким чином, оцінивши в сукупності ступень тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Питання щодо доведеності вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 із покладенням на нього наступних обов`язків, в межах строку досудового розслідування:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

-не відлучатися за межі місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у даному кримінальному провадженні;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 10.08.2025 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1