Справа №766/7976/25
н/п 1-кс/766/4647/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2025 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Херсоні клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001027 від 03.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна,

встановив:

02.06.2025 року прокурор, в ході досудового розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001027 від 03.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області з клопотанням в якому просив накласти накласти арешт на майно, яке вилучене в ході проведеного обшуку помешкання за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: - блокнот рожевого кольору, в якому містяться надписи схоже банківських карток « НОМЕР_1 та НОМЕР_2 », який упаковано в сейф-пакет PSP2092030; гаманець зеленого кольору на застібці, який упаковано в сейф-пакет PSP2092039; паперовий виріб у вигляді пошкодженої схоже банкноти національної валюти України, номіналом 500 (п`ятсот) гривень, яка складається з різаних різних частин банкнот які склеєні між собою, містить два різних серійних номера АЛ7048243 та І70 32484, яку упаковано в сейф-пакет PSP1163548; паперові частини різаних схоже банкнот національної валюти України, номіналом 500 (п`ятсот) грн., які упаковано в сейф-пакет PSP1163560; паперові частини різаних схоже банкнот національної валюти України, номіналом 200 (двісті) грн., які упаковано в сейф-пакет PSP1163547, з його залишенням, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК, в розпорядженні органу досудового розслідування - на час проведення досудового розслідування, в розпорядженні суду на час судового розгляду. Просив розглянути подане клопотання без участі ініціатора та власників майна. Вимоги поданого клопотання повністю підтримує та просить задовольнити.

В обґрунтування клопотання зазначено що вилучені речі можуть бути використані досудовим розслідуванням як доказ вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. 30.05.2025 року зазначені матеріальні об`єкти визнані слідчим речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання не з`явився, в клопотанні просив розглянути справу у його відсутність та клопотання задовольнити.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України неявка учасників не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що У провадженні СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження № 0001027 від 03.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

До чергової частини Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області надійшов рапорт заступника начальника УКР ГУНП в Херсонській області підполковника поліції ОСОБА_4 , в якому доповідається, що до УКР ГУНП в Херсонській області надійшли матеріали від представника ТОВ «Свіфт Гарант» про факти вчинення шахрайських дій мешканцями м. Херсон, а саме з метою незаконного збагачення вчиняють шахрайські дії з використанням електронно-обчислювальних систем, де спосіб вчинення є «поповнення банківських рахунків неплатіжними банкнотами». Особи, що вчиняють шахрайські дії, використовуючи програмно технічні комплекси самообслуговування (платіжні термінали «City-24»), вносять купюри номіналом 200 та 500 грн, які склеєні між собою фрагментами з різних купюр одного номіналу та різними серійними номерами здійснюють транзакцію з поповнення банківських рахунків, а саме: АТ «Універсалбанк» № НОМЕР_1 , АТ «Ощадбанк» № НОМЕР_3 , АТ «Ощадбанк» № НОМЕР_2 , з подальшим використанням зазначених грошових коштів на власні потреби

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001027 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що зафіксовані 7 фактів поповнення 3-ох платіжних терміналів «City-24», неплатіжними банкнотами, чим спричинено матеріальну шкоду товариству з обмеженою відповідальністю «СВІФТ ГАРАНТ», на загальну суму 8200 гривень

Згідно програмно технічного забезпечення «Кратос», що використовується в платіжних терміналах «City-24», як система контролю, аналізу, відслідкування транзакцій внесення коштів у термінали «City-24», встановлено що вище вказані неплатіжні банкноти внесені:

- 12.08.2024 здійснено платежі о 10:40 год. на банківську картку № НОМЕР_1 , клієнт ОСОБА_5 , на суму операції 3000 грн., які в подальшому у період часу з 06.08.2024 р. по 12.08.2024 р. після проведення інкасації виявлені сумнівні купюри на суму 3000 (три тисячі) грн., платіжний термінал № 73730 / 9517083, розташований в торговельному закладі «Vodafone» за адресою: м. Херсон, вул. Кулика, 139/4, та згідно довідки про вилучення № 336 від 13.08.24, купюри номіналом 500 грн., у кількості 6 шт. серії: А 848379/ГС 1841894 А; ВС 048380/ВС 0848380; Т 3388031/БА 3020179; ВЕ 1841894/ГС 0848379; ГЛ 8744146; ГЛ 2048243/ ГЛ 2048244, які за результатами дослідження НБУ є неплатіжними банкнотами, шо аналогічно в свою чергу підтверджується Висновком судової технічної експертизи.

- 19.08.2024 здійснено платежі о 09:27 год. на банківську картку № НОМЕР_1 , клієнт ОСОБА_5 , на суму операції 1000 грн., які в подальшому у період часу з 12.08.2024 р. по 19.08.2024 р. після проведення інкасації виявлені сумнівні купюри на суму 1000 (одна тисяча) грн., платіжний термінал № 73730 / 9517083, розташований в торговельному закладі «Vodafone» за адресою: м. Херсон, вул. Кулика, 139/4, та згідно довідки про вилучення № 345 від 19.08.24, купюри номіналом 500 грн., у кількості 2 шт. серії: ВС 2227384/ВС 224384; ЄИ 341036124/ГБ 168940, які за результатами дослідження НБУ є неплатіжними банкнотами, шо аналогічно в свою чергу підтверджується Висновком судової технічної експертизи.

- 04.09.2024 здійснено платежі о 11:14 год. на банківську картку № НОМЕР_3 , клієнт ОСОБА_5 , на суму операції 200 грн., які в подальшому у період часу з 01.09.2024 р. по 07.09.2024 р. після проведення інкасації виявлені сумнівні купюри на суму 200 (двісті) грн.., платіжний термінал № 73730 / 9517083, розташований в торговельному закладі «Vodafone» за адресою: м. Херсон, вул. Кулика, 139/4, та згідно довідки про вилучення № 373 від 08.09.24, купюра номіналом 200 грн., у кількості 1 шт. серії: УИ 10542/ТГ 42, яка за результатами дослідження НБУ є неплатіжною банкнотою, шо аналогічно в свою чергу підтверджується Висновком судової технічної експертизи.

27.05.2025 року слідчим суддею Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 у рамках кримінального провадження №0001027 від 03.10.2024 року ухвалено проведення обшуку помешкання за адресою: та за адресою АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке на праві приватної власності належить ОСОБА_6 .

В період часу з 10:50 год. 30.05.2025 року до 12:29 год. 30.05.2025 року слідчим СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області на підставі ухвали слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 від 27.05.2025 року, справа № 766/7976/25 н/п 1-кс/766/4473/25, за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук помешкання, в ході якого було виявлено та вилучено:

- блокнот рожевого кольору, в якому містяться надписи схоже банківських карток « НОМЕР_1 та НОМЕР_2 », який упаковано в сейф-пакет PSP2092030;

- гаманець зеленого кольору на застібці, який упаковано в сейф-пакет PSP2092039;

- паперовий виріб у вигляді пошкодженої схоже банкноти національної валюти України, номіналом 500 (п`ятсот) гривень, яка складається з різаних різних частин банкнот які склеєні між собою, містить два різних серійних номера АЛ7048243 та І70 32484, яку упаковано в сейф-пакет PSP1163548;

- паперові частини різаних схоже банкнот національної валюти України, номіналом 500 (п`ятсот) грн., які упаковано в сейф-пакет PSP1163560;

- паперові частини різаних схоже банкнот національної валюти України, номіналом 200 (двісті) грн., які упаковано в сейф-пакет PSP1163547;

Вилучені об`єкти належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , та у при сутності якої проводився обшук та вилучені вище зазначені речі.

Слідча суддя зауважує, що клопотання слідчого про арешт тимчасового вилученого в ході обшуку майна подано у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасовому вилученню підлягає майно у вигляді речей, документів, грошей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Слідчим суддею встановлено, що постановою від 30.05.2025 року слідчим ХРУП ГУНП в Херсонській області капітаном поліції ОСОБА_7 , вилучені в ході огляду речі та документи були визнані речовими доказами з загальним посиланням на те, що вони зберегли на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення та становлять інтерес для досудового розслідування.

Згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті ( ч. 2 ст. 98 КПК України).

Відповідно до частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з положеннями статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України повинен урахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого/прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції будь яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже, суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження (пункт 7 частини другої статті 131 КПК України).

Відповідно до частини третьої статті 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно із частиною першою статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Частиною другою цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини десятої статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Саме про таке застосування норм права зазначено в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.03.2021 року №11 410сап20.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За змістом ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на викладене, у зв`язку з доведеністю існування сукупності підстав та розумних підозр вважати, що зазначені в клопотанні речі та документи, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також у зв`язку із доведеністю прокурором наявності ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, щодо можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість заявленого клопотання та наявність підстав для його задоволення.

При цьому слідчим суддею враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

На думку слідчої судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника ОСОБА_5 , крім того воно є пропорційним, оскільки підлягає оскарженню відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчого судді та скасуванню у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені в ході обшуку 30.05.2025 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ???- блокнот рожевого кольору, в якому містяться надписи схоже банківських карток « НОМЕР_1 та НОМЕР_2 », який упаковано в сейф-пакет PSP2092030; гаманець зеленого кольору на застібці, який упаковано в сейф-пакет PSP2092039; паперовий виріб у вигляді пошкодженої схоже банкноти національної валюти України, номіналом 500 (п`ятсот) гривень, яка складається з різаних різних частин банкнот які склеєні між собою, містить два різних серійних номера АЛ7048243 та І70 32484, яку упаковано в сейф-пакет PSP1163548; паперові частини різаних схоже банкнот національної валюти України, номіналом 500 (п`ятсот) грн., які упаковано в сейф-пакет PSP1163560; паперові частини різаних схоже банкнот національної валюти України, номіналом 200 (двісті) грн., які упаковано в сейф-пакет PSP1163547

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1