Провадження № 1-кс/643/3894/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.07.2025

17 липня 2025 року місто Харків

Салтівський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

обвинувачених: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові заяву обвинуваченого у кримінальному провадженні №0000294 від 03.06.2020, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368,ч.2 369-2 КК України, про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

В провадженні судді Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за обвинувальним актом № №0000294, внесеному до ЄРДР від 03.06.2020, відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 368, ч.2 369-2 КК України та відносно ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України.

10.07.2025 обвинуваченим ОСОБА_3 заявлений відвід головуючому судді ОСОБА_6 .

Відвід мотивований тим, що в судовому засіданні 04.04.2025 стороною захисту заявлено клопотання про визнання недопустимими доказами матеріали надані прокурором, які характеризують особу обвинувачених. Суддя без виходу до нарадчої кімнати винесла одночасно чотири суперечливих рішення щодо заявленого клопотання, а саме: - відмовила в задоволені клопотання про визнання доказів недопустимим, що на думку заявника є необґрунтованим; - залишила клопотання відкритим, яке буде розглянуто у нарадчій кімнаті під час ухвалення рішення по справі; - зупинила дослідження цих доказів, що на думку заявника є можливим у випадку визнання судом таких доказів недопустимими, що тягне за собою неможливість дослідження таких доказів або припинення їх дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочато та визнала клопотання передчасним, оскільки не досліджені інші докази по справі, оцінка допустимості цих доказів буде надана в нарадчій кімнаті.

В судовому засіданні ОСОБА_3 , його захисник та ОСОБА_4 підтримали доводи заявленого відводу, посилаючись на упереджене ставлення судді при розгляді вказаної справи.

Від прокурора ОСОБА_7 надійшла заява, якою просить розгляд клопотання ОСОБА_3 про відвід судді провести без участі представника прокуратури, проти задоволення клопотання заперечує.

В судове засідання інші учасники провадження не з`явилися.

Суд, вислухавши учасників процесу, вивчивши доводи заяви про відвід, дослідивши матеріали справи, дійшов такого.

Відповідно до ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Вимога законності складу суду в конкретному судовому провадженні спрямована на забезпечення права на справедливий суд, закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, яка є частиною національного законодавства.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

У практиці Європейського суду з прав людини недодержання вимог щодо складу суду визнається порушенням положень ст. 6 Конвенції щодо необхідність розгляду справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Далі, у відповідності до ст.80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Відповідно до ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього суду.

У кожному кримінальному провадженні незалежність і об`єктивність судді забезпечується, серед іншого, закріпленням загального переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні.

Згідно з частинами першою та другою ст. 80 КПК за наявності підстав, передбачених ст. 75 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Так, відповідно до положень ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичом чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Отже, положеннями ст.ст. 75, 76 КПК України викладені вичерпні підстави щодо відводу судді.

Разом з цим, жодної із зазначених підстав для відводу судді Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 , заявлених обвинуваченим ОСОБА_3 , не вбачається.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Заявлений відвід судді ОСОБА_6 не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені вказаними нормами КПК.

Далі, розглядаючи заяву про відвід судді, суд звертає увагу, що відповідно до Конституції України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя є незалежним при здійсненні правосуддя.

При розгляді заяви про відвід судді інший суддя не є апеляційним чи дисциплінарним органом, а тому не може надавати оцінку процесуальним діям та рішенням судді на предмет дотримання ним норм законодавства, правильності чи неправильності ведення суддею судового процесу або прийнятих суддею рішень, а має лише з позиції стороннього спостерігача визначити існування обставин, які за суб`єктивним чи об`єктивним критерієм можуть викликати сумніви у його неупередженості.

Зокрема в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Вказані заявником доводи заявленого відводу ґрунтуються винятково на його незгоді із ухваленими судом рішеннями по заявленому стороною захисту клопотанням.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

Беззаперечно, інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Водночас, такий інститут не є інструментом перегляду судового рішення чи додаткового роз`яснення мотивів його ухвалення.

Незгода з судовим рішенням має втілюватися у його апеляційному оскарженні або, якщо рішення окремому оскарженню не підлягає, - у включенні заперечень проти таких рішень до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1ст. 392 КПК.

Таким чином, незгода учасника кримінального провадження із судовим рішенням не може бути розцінена як прояв упередженості суду, а тому не може бути підставою для його відводу.

Суд звертає увагу, що процесуальні рішення судді, їх зміст та форма, не можуть бути підставою для відводу судді.

Незгода з рішеннями судді має здійснюватись у порядку, передбаченому чинним процесуальним законодавством України, яким передбачено процедуру оскарження будь-яких процесуальних рішень судді окремо або разом з кінцевим процесуальним рішенням по кримінальному провадженню з наведенням мотивів такої незгоди, а заперечення на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню, можна включити до апеляційної скарги на рішення суду за наслідками розгляду справи.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

Отже, непогодження з прийняттями суддею рішеннями не є підставами для відводу судді в даному випадку.

Обставинами, що викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, можуть бути незаконні дії судді під час розгляду справи, ігнорування законних вимог сторони, створення перешкод для реалізації процесуальних прав, нерівне ставлення до сторін, нетактовна поведінка судді тощо.

Як в судовому засіданні так і зі змісту заявленої заяви про відвід судді не наведені обставини та докази, які викликають сумнів у неупереджені судді ОСОБА_6 .

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, суд вважає, що доводи, викладені у відводі судді є безпідставними, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 81, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволені заяви обвинуваченого у кримінальному провадженні №0000294 від 03.06.2020, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368,ч.2 369-2 КК України, про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1