Справа № 694/1225/25
провадження № 1-кс/694/426/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2025 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000166 від 02.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в:

Дізнавач СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт навилучені 02.05.2025 року під час проведення огляду місця події на березі річки Гірський Тікич поблизу вул. Островського в м.Тальне Звенигородського району Черкаської області, а саме: рибу виду карась в кількості 9 штук без ікри, пластикове відро білого кольору, заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір»; дозволити реалізувати рибу виду карась в кількості 9 штук, яку було передано на зберігання ФОП ОСОБА_5 , м. Звенигородка, Черкаської області, так як вона належить до речових доказів, що підлягають швидкому псуванню. Кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок № UA1092650, код 40108667, банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 02.05.2025 року о 12 год. 27 хв. на березі річки Гірський Тікич, поблизу вул. Островського в м. Тальне Звенигородського району Черкаської області, було виявлено незаконне зайняття рибним добувним промислом, забороненим знаряддям лову.

Під час проведення огляду місця події, 02.05.2025 року в період часу з 12:55 год. по 13:26 год. на березі річки Гірський Тікич, поблизу вул. Островського в м. Тальне Звенигородського району Черкаської області, було виявлено та вилучено рибу виду карась в кількості 9 штук без ікри, пластикове відро білого кольору та заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір», які постановою дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 03 травня 2025 року визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Вилучена риба була передана на зберігання ФОП ОСОБА_5 відповідно до накладної №32 від 02.05.2025 року, так як вона належить до речових доказів, що піддаються швидкому псуванню, підлягають до реалізації. Пластикове відро білого кольору та заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір» передані на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, що розташований за адресою: вул. Благовісна, 50, м.Звенигородка Черкаської області.

Відомості по даному факту внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000166 від 02.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - незаконне зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

В ході досудового розслідування було встановлено, що пластикове відро білого кольору та заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір» належать ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 .

Вилучена в ході огляду місця події 02.05.2025 року риба виду карась в кількості 9 штук без ікри, набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям зазначеним у п. 4 ч.2 ст.167 КПК України, а заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір» є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, тому відповідає критеріям п.1 ч.2 ст.167 КПК України, пластикове відро білого кольору відповідає критеріям вказаної кримінально правової норми, так як безпосередньо використовувалося для вчинення кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів згідно ст. 170 КПК України на них необхідно накласти арешт.

Дізнавачем СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаської області ОСОБА_3 подана заява про проведення розгляду даного клопотання без її участі, в якій просить задовольнити подане клопотання.

Особа, щодо майна яких вирішується питання про арешт ОСОБА_6 викликався в судове засідання, проте до суду не з`явився, причини неявки не повідомив. Його неприбуття у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі сторін та без фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що СД Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області розпочате кримінальне провадження № 0000166, внесене до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 02.05.2025 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Згідно з протоколом огляду місця події від 02.05.2025 року дізнавачем СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , в присутності двох понятих, 02.05.2025 року проведено огляд місця події на березі річки Гірський Тікич, поблизу вул. Островського в м. Тальне Звенигородського району Черкаської області, під час якого було виявлено та вилучено: рибу виду карась в кількості 9 штук без ікри, пластикове відро білого кольору та заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір».

Постановою дізнавача від 03.05.2025 року вищевказані вилучені рибу та предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Факт вилову риби з використання засобів та заборонених знарядь лову під час вчинення кримінального правопорушення підтверджується протоколом огляду місця події від 02.05.2025, згідно якого заборонене знаряддя було тимчасово вилучено.До клопотання додано витяг з ЄРДР № 0000166 від 02.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, рапорт уповноваженої особи Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області від 02.05.2025, протокол огляду місця події від 02.05.2025 та фото таблицю до нього, розрахунок збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення риби, накладну № 32 від 02.05.2025 ФОП ОСОБА_5 про прийняття на зберігання риби, письмові пояснення ОСОБА_6 , постанову про визнання речовими доказами від 03.05.2025.

Згідно з ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині

другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Вимогами п. 1 ч. 3 статті ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно до ч.ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого за погодженням з прокурором або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171-173 КПК України.

Згідно з п. 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року № 1104 "Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України", речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у КПК України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у п.п. 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що на даний час є необхідність накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку свіжовиловлену рибу, оскільки вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, та дозволити його реалізацію у відповідності до ч.6 ст.100 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, в тому числі правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Необхідність арешту майна зумовлена достатністю підстав вважати, що заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір» відноситься до знарядь вчинення кримінального

правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а пластикове відро використовувалося для вчинення кримінального правопорушення та мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Під час розгляду клопотання судом дізнавачем доведено, що вилучені в ході огляду пластикове відро білого кольору та заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір», на які дізнавач просить накласти арешт є використаним як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення, що відповідає критеріям, визначеним ст.98, п.1 ч.2 ст.167 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення.

З огляду на наведене, з метою збереження речових доказів в стані, придатному для використання у кримінальному провадженні, необхідно накласти на нього арешт.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до знищення майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Керуючись ст.ст. 100, 131-132, 167, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000166 від 02.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 02.05.2025 року в ході огляду місця події на березі річки Гірський Тікич поблизу вул. Островського в м. Тальне Звенигородського району Черкаської області:

- рибу виду карась в кількості 9 штук без ікри, яку було передана на зберігання ФОП ОСОБА_5 , та дозволити її реалізацію. Кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок № UA1092650, код 40108667, банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ;

- пластикове відро білого кольору, заборонене знаряддя лову рибальський «Ятір», з метою збереження речових доказів та визначити місцем зберігання вказаного майна кімнату зберігання речових доказів Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, що розташований за адресою: вул.Благовісна, 50, м.Звенигородка Черкаської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1