Справа № 194/46/25
Провадження № 1-кп/185/763/25
У Х В А Л А

18 вересня 2025 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

судді - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001473 від 12 грудня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111, ч. 1 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України,

за участю:

прокурора - ОСОБА_7 ,

обвинувачених - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисника обвинувачених - ОСОБА_8 (ВКЗ)

В С Т А Н О В И В:

Захисником подано клопотання в інтересах ОСОБА_5 , в якому він прохає скасувати арешти на банківський рахунок ОСОБА_5 відкритий в АТ КБ «Приватбанк» (код МФО 305299) а саме № НОМЕР_1 , накладений на підставі ухвали Красногвардійського суду 25.09.2024 року (справа № 204/9319/24); та на банківський рахунок ОСОБА_5 відкритий в АТ «Пумб» (код МФО 334851), а саме № НОМЕР_2 , накладений на підставі ухвали Красногвардійського районного суду Дніпропетровська від 25.09.2024 року (справа № 204/9317/24).

Вмотивовано клопотання тим, що на перший рахунок надходить пенсія по інвалідності третьої групи внаслідок професійного захворювання. На другий рахунок надходять страхові виплати за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності.

Прокурор заперечував щодо вказаного клопотання, зазначивши, що підстав знімати арешт немає.

Вирішуючи дане клопотання, суд враховує наступне. Згідно з ч. 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження», не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Не може бути накладений арешт на кошти, що складають заробітну плату боржника після фактичного здійснення утримань із неї за виконавчими документами та на усі кошти заробітної плати боржника поза межами дозволених законом розмірів відрахувань із такої заробітної плати, а якщо такий арешт накладений, то він має бути знятий. При цьому на кошти, що знаходяться на рахунках та які не є коштами, що складають заробітну плату, таке обмеження не розповсюджується. Зняття арешту з коштів, що складають заробітну плату, здійснюється виконавцем відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону № 1404-VIII на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих статус коштів виключно із заробітної плати, або на підставі повідомлення банку про заборону накладення арешту на такий рахунок відповідно до ч. 2 вищевказаної статті. Виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до ч. 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, накладення арешту на які заборонено, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 20.04.2022 у справі № 756/8815/20).

Щодо скасування арешту з зазначений коштів захист не довів, що зазначені рахунки є спеціальними рахунками, на які здійснюється виключно виплата пенсій, грошової допомоги, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням коштів. Вчергове, не надано доказів про тип даного рахунку, а з наданої відповіді ПФУ слідує, що ці рахунки є поточними. З роздруківки «Приватбанку» слідує, що на рахунок поступали не тільки пенсійні виплати.

Частиною 1 статті 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Враховуючи викладені вище обставини, суд приходить до висновку, що клопотання адвоката слід відхилити, що не позбавляє права повторно звернутись сторону з аналогічним клопотанням.

Керуючись ст. 174, 372, 376 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У клопотанні захисника про зняття арештів з банківського рахунка ОСОБА_5 відкритого в АТ КБ «Приватбанк» (код МФО 305299) N? НОМЕР_1 , та відкритого в АТ «Пумб» (код МФО 334851) N? НОМЕР_2 , відмовити.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3