УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернівці, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000056 від 21.01.2025, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за підозрою громадян України ОСОБА_12 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України.

28.03.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України.

29.03.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, до ОСОБА_4 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначеним розміром застави у вигляді 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 514 000 гривень.

Посилаючись на встановлені в ході досудового розслідування обставини, з метою запобігання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які наразі продовжують існувати та не зменшилися, враховуючи відсутність підстав для зміни запобіжного заходу, особливу складність кримінального провадження, яке неможливо завершити до спливу дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий просив продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання у зв`язку з необґрунтованістю ризиків, вказаних у клопотанні слідчого. Крім того вказав, що Київським апеляційним судом за наслідками перегляду ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.03.2025 зменшено підозрюваному розмір застави до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за підозрою громадян України ОСОБА_12 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України.

28.03.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України.

29.03.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначеним розміром застави у вигляді 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 514 000 гривень.

Підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави стали наявність обґрунтованої підозри у вчиненню ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідчий у клопотанні посилається на особливу складність справи та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що наданий час не зменшилися та продовжують існувати.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених у попередній ухвалі про тримання підозрюваного під вартою ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Так, під час судового розгляду слідчим суддею не встановлено відомостей про відсутність або зменшення ризиків, передбачених пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які слугували підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

У клопотанні вказано, що завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не можливе у зв`язку із необхідністю проведення та завершення дій, які потребують додаткового часу, а саме:

1) додатково допитати підозрюваних ОСОБА_12 та ОСОБА_7 щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та інших осіб, які можливо причетні до його вчинення, а також інших злочинів;

2) допитати ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та інших осіб, які можливо причетні до його вчинення, а також інших злочинів;

3) отримати результати виконання доручення оперативними працівниками щодо встановлення свідків, яким відомі обставини вчинення кримінального правопорушення та інших злочинів;

4) призначити експертизи вилучених та арештованих предметів, а саме: семантико-текстуальну експертизу писемного та усного мовлення, експертизу слідів рук (дактилоскопічна експертиза), біологічну експертизу (судову молекулярно-генетичну експертизу), судову вибухо-технічну експертизу, для повного та всебічного розслідування кримінального провадження;

5) провести огляди носіїв інформації, за результатом чого проаналізувати інформацію на наявність відомостей, що мають значення для кримінального провадження;

6) розсекретити матеріальні носії інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

7) за результатами проведення вказаних слідчих (розшукових) та процесуальних дій провести інші дії, які потребують тривалого часу;

8) виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Обставинами, що перешкоджали здійснити вказані процесуальні, слідчі (розшукові) дії у передбачений законом строк є особлива складність кримінального провадження, значний обсяг слідчих (розшукових) дій та умови воєнного стану, що ускладнюють здійснення досудового розслідування та збору доказів.

Результати проведення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій є суттєвими для повноти встановлення обставин, кола причетних осіб, мотивів і мети вчинення злочину.

У зв`язку з викладеним, 13.05.2025 постановою Першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025 продовжено до трьох місяців, тобто до 28.06.2025.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи органу досудового розслідування про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

У зв`язку з наведеним, клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим, слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 ЦПК України, наявність яких встановлена в судовому засіданні, які слугували підставою для застосування запобіжного заходу та на даний час не зменшилися й продовжують існувати.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом обов`язків.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя зважає не лише на обсяг повідомленої підозри, а виходить і з тих позицій Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення «Гафа проти Мальти»).

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину.

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що застава у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто по 28 червня 2025 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач - ТУ ДСАУ в м. Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові підозрюваного.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за кожним їх викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

2) не відлучатись з міста Чернівці без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та/або засобів зв`язку;

4) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025;

5) здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Київського слідчого ізолятора.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, а також строк дії ухвали визначити по 28 червня 2025 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який призначений старшим прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1