справа № 563/846/25
провадження № 1-кс/563/266/25
У Х В А Л А

05 серпня 2025 року м. Корець

Слідчий суддя Корецького районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , серкретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю: начальника СД ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 на постанову дізнавача від 30 червня 2025 року про закриття кримінального провадження № 0000046 від 16.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України,

встановив:

24 липня 2025 ОСОБА_4 звернулася до суду зі скаргою на постанову дізнавача від 30 червня 2025 року про закриття кримінального провадження № 0000046 від 16.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України.

Розгляд скарги було призначено на 28 липня 2025 року.

28 липня 2025 року на адресу суду надійшла заява від представника скаржника, адвоката ОСОБА_5 про відкладення розгляду скарги на іншу дату, у зв`язку з перебуванням її на лікуванні. Судове засідання було перенесено на 01 серпня 2025 року.

01 серпня 2025 року сторони в судове засідання не з`явилися. Начальник СД ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 подав клопотання про відкладення розгляду скарги у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю.

05 серпня 2025 року в судове засідання, а ні скаржник, а ні його представник не з`явилися, за невідомими суду причинами. Жодних заяв чи клопотань від скаржника не надходило, а також не надано доказів поважності причини такої неявки.

Начальник СД ВП №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області у судовому засіданні щодо вирішення по суті скарги у зв`язку з черговою неявкою скаржника та її представника поклався на розсуд суду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Отже, як вбачається із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не в праві проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.

Згідно абз. 12 розділу 7 Узагальнення ВССУ "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" визначено наступне: «…у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч. 3 ст. 306 КПК, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується».

Враховуючи положення ст.7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає слідчому судді право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому неявка належним чином повідомленого скаржника до судового засідання та не повідомлення ним про причини своєї неявки, позбавляє слідчого суддю можливості розглянути скаргу. Оскільки особа не з`явилась для розгляду скарги без поважних причин, що свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді його скарги.

У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.

Узагальнюючи практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, щодо дотримання строків розгляду таких скарг, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 01.01.2017 зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник матиме право повторно звернутися з такою скаргою до суду, що не призведе до порушення її прав та надасть можливість повторно звернутися до суду за захистом.

Враховуючи, що слідчий суддя належним чином повідомляв скаржника про час та місце судового розгляду, і саме скаржник, який є ініціатором розгляду та обізнаною особою про перебування в провадженні суду скарги, не з`явилася в судове засідання без зазначення причин неявки, тому скаргу на постанову дізнавача від 30 червня 2025 року про закриття кримінального провадження № 0000046 від 16.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України, необхідно залишити без розгляду в зв`язку з неявкою скаржника та його представника в судове засідання.

Керуючись ст. 9, 214, 283, 303-309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Скаргу ОСОБА_4 на постанову дізнавача від 30 червня 2025 року про закриття кримінального провадження № 0000046 від 16.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя