КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 в інтересах власника майна ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 11 червня 2025 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 11.06.2025 задоволено клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 та накладено арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуків 27.05.2025 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично використовується митним брокером ОСОБА_7 , а саме:

- оригінали документів з митного оформлення (СMR, електронні митні декларації, акти виконаних робіт) щодо надання митних послуг ТОВ «Макі-Трейд», ТОВ «Фреш Трейд Компані», ТОВ «ЯН-Компані» - на 214 арк.;

- пусті аркуші з печаткою ТОВ «Макі-Трейд» () - на 13 арк.;

- пусті аркуші з печаткою ТОВ «ТРАНСПРОДТОВАР» () - на 5 арк.;

- флешносій USB 32 GB «SAN DISK» чорного кольору;

- ноутбук «ASUS X5716», S/N: K8NOCX00B67131C, чорного кольору з зарядним пристроєм.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, представник ОСОБА_6 _____________________________________________________________________________

Справа № 760/14520/25 Слідчий суддя - ОСОБА_8

Апеляційне провадження № 11-сс/824/5211/2025 Суддя-доповідач - ОСОБА_1

в інтересах власника майна ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій

просив скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Також апелянт подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому посилався на поважність причин пропуску цього строку, з тих підстав, що 11.06.2025 було проголошено лише вступну та резолютивну частину оскаржуваного рішення, у зв`язку з чим йому не були відомі мотиви та підстави прийнятого рішення, а повний текст ухвали слідчого судді був отриманий лише 01.07.2025.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, апелянт зазначав, що слідчий суддя задовольнив клопотання прокурора про накладення арешту на те ж саме майно, вилучення якого було передбачено ухвалою слідчого судді від 19.05.2025 про надання дозволу на проведення обшуку.

Проте, з огляду на вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України та правову позицію, викладену у постанові ККС у складі Верховного Суду від 23.01.2020, кримінальний процесуальний закон не передбачає накладення арешту на речі та документи, відшукання яких наданий дозвіл в ухвалі про проведення обшуку.

Представник ОСОБА_6 в інтересах власника майна ОСОБА_7 у судове засідання повторно не прибув, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлений належним чином, про причини неприбуття суду не повідомив та клопотань про відкладення судового засідання не подавав.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 172, ч. 4 ст. 405 КПК України, заслухавши думку прокурора ОСОБА_5 , який вважав можливим розгляд апеляційної скарги без участі представника власника майна, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд у відсутності представника власника майна.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши думку прокурора ОСОБА_5 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження та апеляційні доводи, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження підлягає задоволенню, а апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Відповідно до вимог пункту 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно абзацу 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 113 КПК України, будь-яка процесуальна дія під час кримінального провадження має бути виконана без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

До поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження належать об`єктивні обставини, що перешкодили поданню апеляційної скарги у визначені законом строки.

Дослідженням матеріалів судового провадження встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна розглянуто за участю власника майна ОСОБА_7 та його представника ОСОБА_6 , із проголошенням в судовому засіданні вступної та резолютивної частини ухвали.

Як зазначив апелянт та підтверджується даними наявної у матеріалах справи розписки, копію повного тексту оскаржуваної ухвали вручено ОСОБА_6 01.07.2025, та 03.07.2025 останнім було подано апеляційну скаргу.

Ураховуючи, що матеріали справи містять відомостей про обізнаність власника майна або його представника із мотивами прийнятого рішення до 01.07.2025, колегія суддів вважає обгрунтованими доводи представника власника майна про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, а відтак пропущений апелянтом процесуальний строк підлягає поновленню.

Як убачається із наданих до суду апеляційної інстанції матеріалів судового провадження, Київською обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000131 від 03.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, група осіб, використовуючи реквізити ряду суб`єктів господарської діяльності, а саме: ТОВ «Міранта Форм» (код 42576008), ТОВ «Булон» (код 44851614), ТОВ «Томатті» (код 41378592), ТОВ «Проддо» (код 43815444), ТОВ «Брок-Консалтинг Бізнеса» (код 41221041), ТОВ «Фруленд Україна» (код 41357620), ТОВ «Ренет 17» (код 41378498), ТОВ «Українська Фруктова Компанія» (код 37627846), ТОВ «ЯН-Компані» (код 39254832), ТОВ «Фреш Продукт» (код 44690162), ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552), ТОВ «Макі - Трейд» (код 41857147), ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278) та ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005) на території Київської області організували схему незаконного формування податкового кредиту з податку на додану вартість, з метою ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах.

Інструментом вчинення кримінальних правопорушень є «ризикові» суб`єкти господарювання, що здійснюють ввезення на митну територію України фруктів та овочів, які фактично реалізовуються кінцевим споживачам за готівкові кошти, без відображення даних операцій у податковому та бухгалтерському обліках.

При цьому, документальне оформлення реалізації цих товарів здійснюється шляхом реєстрації податкових накладних та/або на підставі договорів комісії, в адресу «транзитних» суб`єктів господарювання, які в подальшому, здійснюють формування податкового кредиту підприємствам реального сектору економіки - «замовникам» протиправних послуг, шляхом постачання товарів, робіт (послуг), походження яких відсутнє та не прослідковується по ланцюгах постачання.

Під час аналітичного дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552) за період 2022-2024 років встановлено порушення зазначеним суб`єктом п. 187.1 ст.187, п. 201.1, 201.7 ст. 201 Податкового Кодексу України в частині здійснення операцій з реалізації швидкопсувного товару (овочів та фруктів) за якими, ймовірно, не було складено податкові накладні та не відображено податкові зобов`язання з ПДВ за отриманими коштами у загальній сумі 36 400 379,12 грн., в тому числі ПДВ 6 066 729,85 грн., що підтверджується висновком аналітика від 11.10.2024 № 23.9/2/180-24-АП.

Крім того, за результатами аналітичного дослідження (висновку аналітика) від 11.10.2024 № 23.9/2/179-24-АП щодо фінансово-господарської діяльності ТОВ «Макі - Трейд» (код 41857147) за період січень 2022 - вересень 2024 року встановлено порушення п. 187.1 ст.187, п. 201.1, 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України в частині здійснення операцій з реалізації залишків швидкопсувного товару (овочів та фруктів) в кількості 4 132 232,45 кг за готівку без відображення у Єдиному реєстрі податкових накладних (податковій звітності з ПДВ) на загальну суму 252 632 285,52 грн., що призвело до ухилення від сплати ПДВ у сумі 42 105 380,54 грн.

Відповідно до аналітичного продукту (висновку аналітика) від 08.10.2024 № 23.9/2/175-24-АП вбачається проведення ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278) протягом 2023-2024 років фінансово-господарських операцій з ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005) на загальну суму 43 101 506,12 грн. разом з ПДВ, що ймовірно мають безтоварний характер та здійснені з метою прикриття незаконної діяльності, спрямованої на отримання грошової вигоди, що призвело до ухилення від сплати ПДВ на загальну суму 7 183 584,35 грн., чим порушено п.198.1, п.198.6 ст.198, п.201.4, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України.

Крім того, проведеними слідчими (розшуковими) та оперативними діями встановлено, що ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147), ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552), ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278), ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005), ТОВ «ЯН-Компані» (код 39254832) є пов`язаними юридичними особами, задіяними у протиправній схемі з незаконного формування податкового кредиту з податку на додану вартість, з метою ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19.05.2025 надано дозвіл на проведення обшуку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1, який відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 420078884 від 28.03.2025, належить на праві власності митному брокеру ОСОБА_7 , з метою:

- відшукання та вилучення реєстраційних, статутних, організаційно-розпорядчих, бухгалтерських, податкових та фінансово-господарських документів ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147), ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552), ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278), ТОВ «ЯН-Компані» (код 39254832), ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005) за період 2022-2024 років, зокрема: договорів із додатками, видаткових накладних, рахунків, рахунків-фактур, актів прийому-передачі, товарно-транспортних накладних, платіжних доручень, банківських документів щодо проведених розрахунків, податкових накладних, документів щодо якості та походження товарів, документів щодо розміру фактично отриманих доходів, які використовувалися в злочинній схемі, документів з переведення грошових коштів за межі України, документів що свідчать про фактичні обсяги реалізованих товарів за необліковані готівкові кошти, не облікованого товару, квитанцій, чорнових записів, зошитів, блокнотів, документів щодо проведення митного оформлення товарів, митних декларацій, вантажно-митних декларацій із додатками, міжнародних товарно-транспортних накладних, інвойсів, незаповнених документів із відтисками печаток та штампів, головних книг, журналів в`їзду-виїзду автотранспорту, журналів-ордерів, виписок банку, кадрових документів, наказів на призначення, трудових договорів, трудових контрактів, відомостей про нарахування заробітної плати, актів приймання-передачі товарів, необлікованих товаро-матеріальних цінностей, документів складського обліку;

- відшукання та виготовлення за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів із залученням спеціаліста копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах (комп`ютерна техніка, електронні носії інформації (у тому числі системні блоки, серверні блоки, флеш-картки, CD та DVD диски, жорсткі диски, відео-записуючі пристрої, мобільні телефони, планшети, ноутбуки).

В задоволенні решти вимог клопотання відмовлено.

Згідно даних протоколу обшуку від 27.05.2025, цього ж дня проведено обшук в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві власності належить митному брокеру ОСОБА_7 , в ході якого виявлено та вилучено оригінали документів з митного оформлення (СMR, електронні митні декларації, акти виконаних робіт) щодо надання митних послуг ТОВ «Макі-Трейд», ТОВ «Фреш Трейд Компані», ТОВ «ЯН-Компані» - на 214 арк.; пусті аркуші з печаткою ТОВ «Макі-Трейд» () - на 13 арк.; пусті аркуші з печаткою ТОВ «ТРАНСПРОДТОВАР» () - на 5 арк.; флешносій USB 32 GB «SAN DISK» чорного кольору; ноутбук «ASUS X5716», S/N: K8NOCX00B67131C, чорного кольору з зарядним пристроєм.

Постановою старшого детектива Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_9 від 28.05.2025 вищевказані речі та документи визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження.

29.05.2025 прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва із клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене в ході проведення обшуку 27.05.2025 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично використовується митним брокером ОСОБА_7 , а саме:

- оригінали документів з митного оформлення (СMR, електронні митні декларації, акти виконаних робіт) щодо надання митних послуг ТОВ «Макі-Трейд», ТОВ «Фреш Трейд Компані», ТОВ «ЯН-Компані» - на 214 арк.;

- пусті аркуші з печаткою ТОВ «Макі-Трейд» () - на 13 арк.;

- пусті аркуші з печаткою ТОВ «ТРАНСПРОДТОВАР» () - на 5 арк.;

- флешносій USB 32 GB «SAN DISK» чорного кольору;

- ноутбук «ASUS X5716», S/N: K8NOCX00B67131C, чорного кольору із зарядним пристроєм.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 11.06.2025 задоволено клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 у повному обсязі та накладено арешт на вищевказане майно.

З такими висновками слідчого судді суду першої інстанції погоджується і колегія суддів апеляційної інстанції.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Предметом апеляційного оскарження є ухвала слідчого судді, яка переглядається, виходячи з тих обставин кримінального провадження, які існували на день її постановлення.

Як встановлено під час апеляційного розгляду, слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог ст.ст. 131-132, 170-173 КПК України, задовольнив клопотання прокурора про накладення арешту на вилучені за місцем проживання митного брокера ОСОБА_7 документи, флеш накопичувач та ноутбук із зарядним пристроєм, з тих підстав, що вказане майно може містити на собі відомості щодо обставин кримінального правопорушення та має суттєве значення для встановлення фактичних обставин у кримінальному провадженні, у встановленому законом порядку визнане речовим доказом у межах кримінального провадження № 0000131, та відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Крім того, постановою детектива від 03.06.2025 призначено комп`ютерно-технічну експертизу вилученої комп`ютерної техніки та флешнакопичувача.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

З огляду на наведене та враховуючи, що слідчим суддею першої інстанції ретельно перевірено майно, на яке прокурор просив накласти арешт і його відношення до матеріалів кримінального провадження, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на майно, вилучене під час проведення за місцем проживання ОСОБА_7 , оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вказане майно може бути пошкоджене, втрачене, знищене, відчужене чи передане.

Таким чином, колегія суддів вважає, що слідчий суддя наклав арешт на майно ОСОБА_7 з дотриманням вимог закону, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Викладені в апеляційній скарзі доводи про те, що вилучене майно відповідає переліку майна, вказаного в ухвалі слідчого судді від 19.05.2025 про надання дозволу на проведення обшуку, а відтак, з огляду на вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України та правову позицію, викладену у постанові ККС у складі Верховного Суду від 23.01.2020, кримінальний процесуальний закон не передбачає накладення арешту на речі та документи, відшукання яких наданий дозвіл в ухвалі про проведення обшуку, не є підставою для відмови у задоволенні поданого клопотання.

Як убачається зі змісту ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19.05.2025 про дозвіл на проведення обшуку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , вказаною ухвалою не було прямо передбачено дозвіл на вилучення, зокрема, на пустих аркушів з печаткою ТОВ «ТРАНСПРОДТОВАР» (), а також було надано дозвіл лише на відшукання та виготовлення із залученням спеціаліста копії інформації, що міститься флеш-картах та ноутбуках, без безпосереднього дозволу на вилучення таких речей.

Відтак, вказане майно у розумінні ч. 7 ст. 236 КПК України, вважаються тимчасово вилученим майном та підлягає арешту у межах вказаного кримінального провадження.

З огляду на положення КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, колегією суддів не встановлено.

Незастосування в даному випадку заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до знищення доказів у провадженні і таким чином позбавить реалізацію мети досудового розслідування та дотримання завдання арешту майна, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України.

Крім того, накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Колегією суддів не встановлено недотримання прокурором вимог ст.ст. 171, 172 КПК України при зверненні із клопотанням про арешт майна, які б слугували підставою для відмови у його задоволенні.

Інші зазначені в апеляційних скаргах доводи не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали слідчого судді.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, колегією не встановлено.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що слідчим суддею рішення прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Ураховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 117, 170, 171, 173, 376, 395, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання представника ОСОБА_6 в інтересах власника майна ОСОБА_7 задовольнити та поновити представнику строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 11 червня 2025 року.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 в інтересах власника майна ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 11 червня 2025 року, - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

____________ ___________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3