"19" травня 2025 р. Справа № 363/2634/25
УХВАЛА

Іменем України

19 травня 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі судових засідань у м. Вишгороді кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000602 від 13.05.2025 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України,-

УСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвалою суду від 15.05.2025 року призначене підготовче судове засідання у вказаному кримінальному провадженні.

Так, 19.05.2025 року під час підготовчого судового засідання прокурор звернулась до суду з клопотанням, в якому просила продовжити обвинуваченій строк дії, обраного раніше запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, з покладанням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України. При цьому посилалась на наявність ризиків, передбачених п. п. 1- 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та вважала, що обраний обвинуваченій раніше запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту з відповідними обов`язками здатен, на її думку, забезпечити виконання ОСОБА_4 , покладених на неї обов`язків та унеможливить реалізацію зазначених ризиків.

Захисник та обвинувачена ОСОБА_4 проти клопотання прокурора заперечували, посилаючись на те, що прокурором не доведено: наявності обґрунтованого обвинувачення у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 114-2 КК України; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказував прокурор та, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним прокурором у клопотанні, а відтак просили суд відмовити прокурору в задоволенні зазначеного клопотання.

Судом встановлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.03.2025 року до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонено залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин, за винятком необхідності залишити це житло у разі оголошення повітряної тривоги та надання невідкладної медичної допомоги, до 21.05.2025 року включно; крім того, покладені обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Так, згідно вимог ч. 3 ст. 315 КПК України - під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Так, відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Виходячи з положень розділу ІІ КПК України, зокрема ст. ст. 131, 176 вказаного Кодексу - запобіжні заходи, в тому числі і домашній арешт, є одними з видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Статтею 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, суд при вирішенні питання про обрання, продовження строку дії запобіжного заходу повинен врахувати всі обставини, які можуть вплинути на вид обраного запобіжного заходу.

Із зазначених положень слідує, що запобіжні заходи є заходами превентивного характеру, що застосовуються з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого і забезпечення кримінального провадження. Превентивний характер цих заходів чітко проявляється в цілях їх застосування, якими є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, які ст. 177 КПК України віднесено до ризиків у кримінальному провадженні. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність сукупності як обґрунтованої підозри, так і вищенаведених ризиків.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

За правовими позиціями ЕСПЛ ризиками у кримінальному провадженні є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки обвинуваченого, тобто ризиком, у контексті кримінального провадження, є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Суд вважає, що на момент розгляду питання щодо продовження обвинуваченій строку дії, обраного раніше запобіжного заходу існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. На підтвердження зазначеного ризику свідчить вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні у вчиненні якого вона обвинувачується; вік та стан її здоров`я; репутація та майновий стан, те, що ОСОБА_4 офіційно не працює, зареєстрована та фактично мешкає за різними адресами, раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності, наявності міцних соціальних зв`язків обвинуваченої в місці її постійного проживання, у тому числі наявність в неї родини й утриманців, суду не підтверджено.

З урахуванням наведених обставин, суд вважає, що на момент вирішення клопотання прокурора встановлено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений ст. 177 ч. 1 п. 1 КПК України та доцільність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Доводи прокурора про те, що обвинувачена може сховати, знищити або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на свідків, експерта у цьому провадженні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити те, в якому обвинувачується не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання.

Таким чином, заслухавши думку прокурора про необхідність продовження ОСОБА_4 строку дії, обраного раніше запобіжного заходу, думку обвинуваченої та захисника, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування, зміни запобіжного заходу, оскільки не зник ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та встановлений ще під час досудового розслідування слідчим суддею, під час обрання запобіжного заходу, а відтак суд вважає доцільним задовольнити клопотання прокурора.

Крім того, під час підготовчого судового засідання прокурор вважала за необхідне призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, зазначала, що справа підсудна Вишгородському районному суду Київської області, підстав для її зупинення чи закриття немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, підстав для повернення обвинувального акту не вбачається.

Обвинувачена та її захисник проти призначення справи до розгляду не заперечували, пояснили, що інших клопотань під час підготовчого провадження вони не мають.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, приходить до наступних висновків:

Провадження за обвинувальним актом підсудне Вишгородському районному суду Київської області. Обвинувальний акт відносно обвинуваченої складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає. Підстав для закриття кримінального провадження немає. Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення кримінального провадження до судового розгляду відсутні.

Відтак, суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості слід проводити відкрито, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України обмеження щодо цього відсутні.

Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 369 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта у кримінальному провадженні від17.09.2024 року за №0000602 від 13.05.2025 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України, у судовому засіданні в приміщенні Вишгородського районного суду на 14 годину 15 хв. 29 травня 2025 року.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 строк дії, обраного раніше запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, строком на два місяці, тобто по 18.07.2025 року включно, заборонивши ОСОБА_4 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., за винятком необхідності залишити житло у разі оголошення повітряної тривоги та надання невідкладної медичної допомоги.

Покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до суду (в разі неможливості з`явитися через поважні причини, завчасно повідомляти суд про причини неприбуття);

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона фактично проживає, в саме м. Київ, без дозволу суду;

-повідомляти прокурора, суд про зміну місця проживання, роботи;

Термін дії покладених на обвинувачену обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, визначити до 18.07.2025 року включно.

Ухвала про продовження строку тримання обвинуваченої під домашнім арештом підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченої, на якого покласти контроль за поведінкою обвинуваченої під час дії відносно неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити обвинуваченій, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло обвинуваченої, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

На дану ухвалу в частині продовження строку домашнього арешту у п`ятиденний строк може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Головуюча суддя ОСОБА_1