УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2025 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0002565, розпочатого 14.07.2025

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділенням ВП № 2 Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002565, розпочатого 14.07.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 10.07.2025 по 17 год. 50 хв. 14.07.2025, за адресою: м. Київ, вул. Парково-Сирецька, 21, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, під приводом не притягнення до кримінальної відповідальності, шляхом обману заволоділа грошовими коштами в сумі 5000 доларів США, що станом на 10.07.2025, згідно курсу НБУ становить 208 850 грн. та 20000 грн., після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зникла в невідомому напрямку, заподіявши потерпілій ОСОБА_5 значної матеріальної шкоди.

Так, 14 липня 2025 року, в період часу з 20 години 16 хвилин по 21 годину 14 хвилин, під час проведення обшуку ОСОБА_4 , в порядку ст. 208 КПК України, працівниками поліції виявлено та вилучено:

- предмети, ззовні схожі на грошові кошти НБУ номіналом по 500 гривень у кількості 360 одиниць;

- предмети, ззовні схожі на грошові кошти НБУ номіналом по 1000 гривень у кількості 2 одиниць, які виявлені в пакунку обмотаною клейкою плівкою;

- мобільний телефон марки «TECHNO POP 5 LITE» моделі «BD4i» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ;

- банківські картки: «Приватбанк» № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , «Ощадбанк» № НОМЕР_5 , «Пумб банк» № НОМЕР_6 та № НОМЕР_7 ;

- дві зв`язки з ключами;

- конверти та чеки про відправку грошових коштів через відділення «Приватбанку»;

- записки із реквізитами, рахунками та отримувачами на двох аркушах у клітинку;

- упаковка з-під грошових коштів (полімерний обмотаний пакет чорного кольору із клейкою стрічкою);

- сумка коричневого кольору із гаманцем в середині.

Окрім того, 15.07.2025 за адресою: м. Київ, вул. Олени Теліги, 43А, проведено огляд вилученої під час затримання в порядку ст. 208 КПК України сумки коричневого кольору, у якій виявлено:

- пенсійне посвідчення на ім`я ОСОБА_4 ;

- гаманець зеленого кольору «Boston», у якому містяться фіскальний чек, 2 купони «Фора Клаб», сертифікат на знижку, візитна картка, дев`ять дисконтних карток, паперова ікона, 2 купюра номіналом по 2 гривні, 4 купюри номіналом 1000 гривень, 1 кулон із ниткою, 1 записник із рукописними написами, флеш-накопичувач «Sandisk» об`ємом 256 Мб, одна купюра номіналом 100 гривень, дві купюри номіналом 20 гривень, 1 купюра номіналом 50 гривень, два кулони, 1 купюра номіналом 50 Євро, сім аркушів паперу із рукописним текстом.

14.07.2025 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

15.07.2025 ОСОБА_4 звільнено з-під варти.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, для збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, що вилучено в ході проведення особистого обшуку, в порядку ст. 208 КПК України від 14.07.2025, яке перебуває у власності ОСОБА_4 .

Вказані речові докази містять відомості про факти та обставини, що встановлюються, підтверджують протиправну діяльність, направлену на вчинення злочину, використовувались як знаряддя та засоби вчинення вказаного кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди та містять інформацію щодо здійснення протиправної діяльності та вчинення інкримінованого злочину, а тому підпадає під критерії, визначені ст. 98 КПК України.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу.

Враховуючи вищевикладене, арешт вказаного у клопотанні майна, для кримінального провадження, буде мати доказове значення.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення необхідних експертиз прийняття законних рішень у кримінальному провадженні, прокурор просить слідчого суддю накласти арешт на вказане майно.

Прокурор просив слідчого суддю проводити розгляд клопотання без його участі.

Власник майна, будучи належним чином повідмоленим про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 11.07.2025 в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_4 , проведеного в порядку ч.3 ст. 208 КПК України за адресою: м. Київ, вул. Парково-Сирецька, 21, у приміщенні під`їзду № 3, а саме:

- предмети, ззовні схожі на грошові кошти НБУ номіналом по 500 гривень у кількості 360 одиниць;

- предмети, ззовні схожі на грошові кошти НБУ номіналом по 1000 гривень у кількості 2 одиниць, які виявлені в пакунку обмотаною клейкою плівкою;

- мобільний телефон марки «TECHNO POP 5 LITE» моделі «BD4i» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ;

- банківські картки: «Приватбанк» № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , «Ощадбанк» № НОМЕР_5 , «Пумб банк» № НОМЕР_6 та № НОМЕР_7 ;

- конверти та чеки про відправку грошових коштів через відділення «Приватбанку»;

- записки із реквізитами, рахунками та отримувачами на двох аркушах у клітинку;

- упаковка з-під грошових коштів (полімерний обмотаний пакет чорного кольору із клейкою стрічкою);

- сумка коричневого кольору із гаманцем в середині, у якому знаходяться: 4 купюри номіналом 1000 гривень, 1 записник із рукописними написами, флеш-накопичувач «Sandisk» об`ємом 256 Мб, сім аркушів паперу із рукописним текстом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1