Справа № 643/8454/25
Провадження № 1-кс/643/2914/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.06.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

власника майна - ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004821 від 09.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання 28.05.2025, якому ОСОБА_3 просить скасувати накладений ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 22.05.2025 у справі № 643/7702/25 арешт з майна, яке було вилучене 16.05.2025 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, а саме скасувати арешт з грошових коштів в сумі 10400 (десять тисяч чотириста) доларів США, які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтоване тим, що вилучені кошти є його власністю, що підтверджується податковою декларацією. Оскільки ОСОБА_3 знайомий з ОСОБА_5 , а останній 16.05.2025 мав повертатися зі своєї відпустки до міста Києва для продовження несення військової служби, у зв`язку з чим ОСОБА_3 попросив ОСОБА_5 взяти з собою його грошові кошти в сумі 10400 доларів США та відвезти їх до міста Києва та з подальшою передачею їх його довіреній особі. Відтак, грошові кошти не мають жодного відношення до кримінального провадження і не відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

ОСОБА_3 та його представник у судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити. Також ОСОБА_3 зазначив, що передача ОСОБА_5 цих грошей відбувалася у кафе та зафіксовано на відеокамерах. Ані він, ані його кошти не мають ніякого відношення до кримінального провадження, у межах якого вилучені у ОСОБА_5 його кошти.

Інші учасники провадження у судове засідання не з`явилися.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали, та матеріали кримінального провадження, в частині необхідній для розгляду цього клопотання, встановив таке.

Слідчими другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004821 від 09.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 , 17.05.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, тобто у організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчиненої групою осіб з корисливих мотивів. Останнього 17.05.2025 було затримано на підставі ст. 208 КПК України та проведено його особистий обшук, під час якого вилучено мобільний телефон марки iPhone 16 Pro max, з сім карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Водафон» - НОМЕР_1 та грошові кошти в сумі 10400 (десять тисяч чотириста) доларів США.

Ухвалою слідчого судді від 22.05.2025 у справі № 643/7704/25 накладено арешт на майно, яке було вилучене 16.05.2025 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України, а саме на: -мобільний телефон марки iPhone 16 Pro max, з сім карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Водафон» - НОМЕР_1 ; грошові кошти в сумі 10400 (десять тисяч чотириста) доларів США.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує повноваження слідчого судді на скасування арешту майна, якщо встановлені у ході судового розгляду обставини вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або у його застосуванні відпала потреба.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з приписами ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У клопотанні ОСОБА_3 зазначає про необхідність скасування арешту, посилаючись на необґрунтованість його накладення.

З огляду на викладене, слідчий суддя погоджується з доводами автора клопотання. Так, з доданих до клопотання захисником матеріалів вбачається, що з вилученого та у подальшому арештованого майна під критерії речових доказів підпадають мобільний телефон марки iPhone 16 Pro max, з сім карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Водафон» - НОМЕР_1 , оскільки він належить підозрюваному та може містити інформацію, що має значення для кримінального провадження.

Натомість, грошові кошти в сумі 10400 (десять тисяч чотириста) доларів США не можуть бути речовими доказами у цьому кримінальному провадженні. З огляду на сформульовану ОСОБА_5 підозру вказане майно не може арештовуватися і з підстав, передбачених п.п.2-4 ч.2 ст.170 КПК України. Крім того, у підозрі зазначено про тримання коштів у розмірі 50000 доларів США ОСОБА_6 від ОСОБА_7 . Натомість доводи ОСОБА_3 та його представника знайшли своє підтвердження під час розгляду клопотання.

Отже, правові підстави для накладення арешту на вказані у попередньому абзаці грошові кошти на даний час відсутні. Також, слідчий суддя погоджується із наданими захисником документами про законне походження цих грошей. З огляду на викладене, клопотання про скасування арешту на вищевказане майно підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 2, 16, 22, 98, 174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004821 від 09.04.2025 - задовольнити.

Частково скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 22.05.2025 у справі № 643/7704/25, а саме на: грошові кошти в сумі 10400 (десять тисяч чотириста) доларів США.

Мобільний телефон марки iPhone 16 Pro max, з сім карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Водафон» - НОМЕР_1 - залишити заарештованими.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1