Справа № 953/6090/25
н/п 1-кс/953/4709/25
"19" червня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
18.06.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про накладення арешту на майно, яке вилучене в ході огляду місця події від 17.06.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , та яке належить ОСОБА_4 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вказаного майна, а саме:
Згідно рапорту інспектора взводу № 1 роти № 6 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП капрала поліції ОСОБА_5 , 17.06.2025 року, заступивши в піше відпрацювання Київського району м. Харкова, в складі екіпажу 1205 ( ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ), за порушення ПДР зупинено транспортний засіб Skoda Roomster д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого під час перевірки документів, а саме посвідчення водія серії НОМЕР_1 за базами ІПНП було виявлено наявність посвідчення водія на ОСОБА_4 та встановлено відсутність у базі, наявної у посвідченні водія, категорії «С1». На місце події було викликано СОГ ХРУП №1 м. Харків.
Оскільки посвідчення серії НОМЕР_1 від 04.11.2006 на ім`я ОСОБА_4 , зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, тобто відповідають критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто вказане посвідчення водія відповідає критеріям, зазначеним у п. 3 ч. 2 ст.167 КПК України. Крім того, вказане посвідчення водія відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України та є речовим доказом.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву з проханням слухати справу без його участі, клопотання просить задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву з проханням проводити розгляд клопотання про арешт майна без його участі.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та документи є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно, яке вилучене в ході огляду місця події від 17.06.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , та яке належить ОСОБА_4 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вказаного майна, а саме:
до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1