МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"19" травня 2025 р. Справа № 370/34/21

Провадження № 1-кс/370/73/23

Макарівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у селищі Макарів Київської області кримінальне провадження № 0000712 від 15.12.2020 щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, моб. тел.: НОМЕР_1

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , остання фактична адреса проживання: АДРЕСА_1 , моб. тел.: НОМЕР_2 , раніше судимий,

обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , посилаючись обґрунтованість обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України та наявністю ризиків, передбачених п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор та клопотання підтримав та просив його задовольнити із викладених у ньому підстав.

Обвинувачений та його захисник вважали за достатнє обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали, суд керується наступним.

Відповідно до ч.1,2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід не обирався.

Судовий розгляд даного кримінального провадження не завершений. Провадження перебуває на стадії судового розгляду.

Обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, відомості щодо яких містяться в реєстрі матеріалів досудового розслідування, у судовому засіданні обвинуваченим не заперечувалися, а тому враховуючи принцип змагальності судового процесу та судову практику ЄСПЛ з цього приводу, суд приходить до висновку про обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

ОСОБА_4 проживає з матір`ю за рахунок її пенсії, не має постійного місця роботи, ніде не навчається, зарекомендував себе за місцем проживання негативно, має погану репутацію серед жителів села, оскільки згідно характеристик сільської ради він зловживає алкогольними напоями (при цьому слід врахувати, що злочин у якому на даний час обвинувачується ОСОБА_4 , останній вчинив у стані алкогольного сп`яніння), веде антисоціальний спосіб життя, тобто обвинувачений немає міцних соціальних зв`язків, не має доходів, за рахунок яких повинен проживати, що свідчить про можливість в подальшому вчинення ним інших злочинів проти власності, щоб злочинним шляхом отримати можливість купувати алкогольні напої та проживати за рахунок крадіжок, не прибуває тривалий час у судові засідання.

Не явками у судові засідання, обвинувачений фактично перешкоджає правосуддю, що свідчить про наявність ризику, передбаченому п.1 ч.1 ст. 177 КПК України

Також, прокурор вказує, що наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає у тому, що у разі необрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, при оцінці якого слід врахувати, відносно ОСОБА_4 був скерований обвинувальний акт у іншому кримінальному провадженні (№0000127 від 29.09.2020 року за ч. 2 ст. 309 КК України), яке на даний час хоч і розглянуте, ОСОБА_4 був засуджений до умовного строку покарання, яке вже відбув, але це свідчить про стійке небажання обвинуваченого ставати на шлях виправлення та бути законослухняним громадянином.

Суд вважає такі доводи обґрунтованими, а наявність ризиків доведеною.

Однак, суд вважає, що зазначеними у клопотанні підставами для застосування запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК, не доведено, що у даному наявні реальні ознаки суспільного інтересу, який переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Частиною 3 ст. 176 КПК встановлено, що суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу аніж тримання під вартою, зможе запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України та забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому до обвинуваченого має бути застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Частиною 1 ст.181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Також, на обвинуваченого строком на два місяці слід покласти обов`язки, відповідно до ч. 5, 7 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131-132, 176-179, 183, 194-196, 331, 372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Клопотання задовольнити частково.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту на строк 60 діб, тобто до 19.07.2025 включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строком до 19.07.2025 року включно такі обов`язки:

1) прибувати до суду за викликом у визначений час, місце;

2) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) перебувати цілодобово за місцем фактичного проживання, окрім випадку необхідності отримання невідкладної медичної допомоги.

Ухвалу направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України працівники поліції з метою контролю за поведінкою особи, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню, а її оскарження не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та оголошено 20.05.2025 о 13.45 год.

Суддя ОСОБА_1