Справа № 302/882/18
провадження 1-кп/302/3/25
У Х В А Л А

(в повному обсязі)

20.06.2025 селище Міжгір`я

Міжгірський районний суд Закарпатської області в особі суддя ОСОБА_1 ,

з участю : секретарка судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурор - ОСОБА_3 ,

обвинувачена - ОСОБА_4 ,

захисник адвокат ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції із захисником справу судового кримінального провадження ЄРДР № 0000059 від 09.02.2017 про обвинувачення ОСОБА_4 в учиненні кримінальних правопорушень, передбачених статтями 190 ч.3; 200 частини 1,2; 357 ч.3; 358 частини 1,3,4; 361 частини 1,2; 362 ч.1 Кримінального кодексу України,

- у частині розгляду клопотання сторони захисту про визнання очевидно недопустимими доказів з посиланням на положення статті 89 КПК України у зв`язку з порушенням процедури створення групи прокурорів у вигляді відсутності підписів прокурора на копіях постанов, доданих у матеріали досудового розслідування кримінального провадження; у зв`язку з конфліктом інтересів, допущених слідчим суддею ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 та секретарем судового засідання ОСОБА_7 , помічником судді ОСОБА_8 у частині окремих епізодів обвинувачення ОСОБА_4 щодо заволодіння коштами на банківських рахунках потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 близьких родичів зазначених секретаря судового засідання і помічника судді (клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи підписів керівників ІНФОРМАЦІЯ_2 в постановах про створення та призначення групи процесуальних прокурорів у кримінальному провадженні від 04.05.2022 т. 4 а.с.109-111; клопотання 02.05.2025, т.4 а.с. 176-224; клопотання від 13.05.2025 т.5 а.с. 66-237, клопотання від 18.06.2025 т.6, - матеріалів судового кримінального провадження),

В С Т А Н О В И В:

Зазначене судове кримінальне провадження знаходиться на стадії з`ясування обставин справи і перевірки їх доказами.

Сторона захисту подала ці клопотання з покликанням на положення статей 36, 37, 86, 89 КПК України з таким обґрунтуванням.

У матеріалах досудового розслідування кримінального провадження не підписані всі копії постанов керівників Хустської окружної прокуратури Закарпатської області про створення групи прокурорів у кримінальному провадженні. Витяги з ЄРДР, де зазначені групи процесуальних прокурорів не замінюють постанови керівника органу прокуратури про створення групи процесуальних прокурорів в кримінальному провадженні. Візуальне порівняння підписів керівника Хустської окружної прокуратури ОСОБА_11 ставить під сумнів приналежність йому підпису на деяких постановах про призначення групи прокурорів, а тому сторона захисту просить призначити судову почеркознавчу експертизу цих підписів на визначення їх приналежності ОСОБА_12 .

Окрім цього, на досудовому розслідуванні слідчий суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_6 виносив ухвали в кримінальних провадженнях (у подальшому об`єднаних в розглядуване судом провадження) щодо епізодів втрати коштів з банківських карткових рахунків потерпілих ОСОБА_10 та ОСОБА_9 в АТ ІНФОРМАЦІЯ_3 у Міжгірському відділенні з участю секретаря судового засідання ОСОБА_7 , помічника судді ОСОБА_8 , які є близькими особами до потерпілих. Зокрема, ОСОБА_7 є рідною сестрою ОСОБА_10 , а ОСОБА_9 є бабусею ОСОБА_8 . Цим слідчим суддею допущено конфлікт інтересів, бо ОСОБА_7 і ОСОБА_8 подавали заяви в орган поліції про вчинення кримінального правопорушення стосовно їх рідних (зняття коштів з банківських карткових рахунків без їх відома), а також подавали скарги в установи банку особисто. Слідчий визнав зазначених працівників суду представниками потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , вони надавали покази та відповідні заяви. Зазначені обставини підтверджені змістом процесуальних документів, що є в матеріалах досудового розслідування, змістом обвинувального акту, іншими матеріалами. Сторона захисту вважає, що ці обставини та докази, які зібрані органом досудового розслідування на підставі задоволених клопотань слідчим суддею ОСОБА_6 згідно з відповідними ухвалами за зазначеними окремими епізодами кримінальних правопорушень, які внесені до ЄРДР з відповідною правовою кваліфікацією, є очевидними для визнання доказів за цими епізодами обвинувачення недопустимими згідно з положеннями ч.2 статті 89 КПК України.

Сторона захисту також вважає, що орган досудового розслідування не дотримав положень статей 110, 36, 37 КПК України щодо належної правової процедури і просить визнати недопустимими всі процесуальні дії і докази, які вчиненні в кримінальному провадженні без створення групи прокурорів на підставі недійсних постанов керівника органу досудового розслідування.

Прокурор зазначені клопотання заперечив і свою позицію обґрунтував усно і письмово в судовому засіданні таким.

У кримінальному провадженні є відповідні письмові доручення керівника органу досудового розслідування (начальника СВ ВП № 2 Хустського РУП ГУ НП у Закарпатській області ОСОБА_13 ) про проведення досудового розслідування слідчому ОСОБА_14 за кожним окремим епізодом відповідного кримінального правопорушення, внесеного за відомостями в ЄРДР (зазначено номер і дату з посиланням на відповідні аркуші і томи матеріалів досудового розслідування). Також є відповідні повідомлення слідчого ОСОБА_14 керівнику Хустської окружної прокуратури ОСОБА_12 про початок здійснення ним досудового розслідування.

Прокурор також надав під час судового засідання судового розгляду справи всі оригінали постанов керівника ІНФОРМАЦІЯ_2 та його першого заступника про призначення групи прокурорів у кримінальних провадженнях, які в подальшому були об`єднані під час досудового розслідування в кримінальне провадження ЄРДР № 0000059, з підписами. Натомість відсутність підписів на копіях цих же постанов, які були підшиті в матеріали досудового розслідування кримінального провадження прокурор пояснив, що на той час була сформована така практика. Прокурор звертає увагу на те, що зміст оригіналів і копій постанов про призначення групи прокурорів є ідентичним та відповідає повністю формату викладення змісту.

Прокурор вважає, що клопотання про призначення в справі судової почеркознавчої експертизи приналежності підпису керівника Хустської окружної прокуратури суперечить положенням статей 242, 244, 332 КПК України, бо ці норми чітко регламентують підстави призначення судової експертизи. Натомість клопотання сторони захисту ґрунтується на домислах адвоката ОСОБА_15 , що підписи на постановах про призначення групи прокурорів від 17.08.2017, 12.09.2017, 10.10.2017, 31.10.2017 виконанні не уповноваженими особами. Прокурор вважає це клопотання сторони захисту не обґрунтованим і просить відмовити в його задоволенні.

Прокурор просить узяти до уваги правові позиції об`єднаної палати Кримінального Касаційного Суду Верховного Суду у постановах від 14.02.2022 (справа № 477/426/17), від 30.10.2023 (справа № 759/23184/20), за якими сформовано висновок про те, що постанови керівника органу досудового розслідування про визначення слідчого або групи слідчих, старшого групи слідчих, які здійснювали досудове розслідування можуть бути надані прокурором та оголошені під час судового розгляду у випадку, якщо під час дослідження доказів в учасників кримінального провадження виникне сумнів в їх достовірності, з огляду на те, що ці докази зібрано не уповноваженими особами. Аналогічний висновок колегія суддів надала і у зв`язку з наданням прокурором постанови про призначення групи прокурорів під час розгляду справи в суді першої інстанції для підтвердження повноважень під час досудового розслідування та констатувала, що це не є порушенням КПК України, що має наслідком визнання доказів не допустимості.

Прокурор також покликається на ч.1 статті 89 КПК України щодо вирішення усіх порушених питань щодо недопустимості доказів у вище зазначених клопотаннях сторони захисту судом у нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного судового рішення в справі.

Оцінивши зміст клопотання сторони захисту, заперечення і доводи сторони обвинувачення, суд дійшов такого висновку.

Стаття 87 частини 1-4 КПК України регламентують визнання недопустимими доказів в такому порядку :

- недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини;

- суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, такі діяння:

1) здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов;

2) отримання доказів внаслідок катування, жорстокого, нелюдського або такого, що принижує гідність особи, поводження або погрози застосування такого поводження;

3) порушення права особи на захист;

4) отримання показань чи пояснень від особи, яка не була повідомлена про своє право відмовитися від давання показань та не відповідати на запитання, або їх отримання з порушенням цього права;

5) порушення права на перехресний допит;

- недопустимими є також докази, що були отримані:

1) з показань свідка, який надалі був визнаний підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні;

2) після початку кримінального провадження шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених цим Кодексом, для забезпечення досудового розслідування кримінальних правопорушень;

3) під час виконання ухвали про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи у зв`язку з недопущенням адвоката до цієї слідчої (розшукової) дії. Факт недопущення до участі в обшуку адвокат зобов`язаний довести в суді під час судового провадження;

4) під час виконання ухвали про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи, якщо така ухвала винесена слідчим суддею без проведення повної технічної фіксації засідання;

- докази, передбачені цією статтею, повинні визнаватися судом недопустимими під час будь-якого судового розгляду, крім розгляду, якщо вирішується питання про відповідальність за вчинення зазначеного істотного порушення прав та свобод людини, внаслідок якого такі відомості були отримані.

Стаття 89 КПК України передбачає :

- суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення;

- у разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате;

- сторони кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право під час судового розгляду подавати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Стаття 244 КПК України передбачає :

- сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин;

- у клопотанні зазначаються:

1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;

2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи;

5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються:

копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту;

- клопотання розглядається не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли участь такої особи визнана слідчим суддею обов`язковою;

- у разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу;

- під час розгляду клопотання слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення клопотання;

- слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність підстав, визначених частиною першою цієї статті;

- до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені перед експертом особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Слідчий суддя має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, яка звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі;

- при задоволенні клопотання про залучення експерта слідчий суддя у разі необхідності має право за клопотанням особи, яка звернулася з клопотанням про залучення експерта, вирішити питання про отримання зразків для експертизи відповідно до статті 245 цього Кодексу;

- висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він залучений.

Згідно з статтею 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтю 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Статтею 242 КПК України передбачено призначення експертизи на досудовому розслідуванні щодо встановлення причин смерті, тяжкості та характеру тілесних ушкоджень, визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності; встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності; визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може визначити їх та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Висновки суду з порушених питань у клопотаннях.

Щодо призначення судової експертизи приналежності підпису.

Суд вважає, що зазначене клопотання підлягає відхиленню з огляду на таке.

Клопотання сторони захисту є надуманим і необґрунтованим. Адже прокурор надав у справу оригінали постанов про призначення груп прокурорів за кожним окремим епізодом кримінального правопорушення, внесеного в ЄРДР та у подальшому інкримінованого обвинуваченій відповідно до положень КПК України. Це клопотання ґрунтується на явно суб`єктивному висновку адвоката ОСОБА_15 , тобто його сумніву в ідентичності підписів керівника ІНФОРМАЦІЯ_2 , сформованого візуальним способом (баченням адвоката). Натомість у клопотанні не зазначено жодного обґрунтування того, що керівник зазначеної прокуратури ОСОБА_12 , станом на час винесення постанов не мав повноважень (не працював унаслідок втрати працездатності, перебував у відпустках, відрядженні чи з інших причин був відсутній на робочому місці), а тому можливо від його імені поставлено підпис іншою особою. Клопотання також не містить посилань на підстави для призначення такої експертизи, які передбачені вище зазначеними нормами і положеннями КПК України.

Щодо визнання очевидно недопустимими доказами, які зібрані органом досудового розслідування стосовно потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_9 .

У матеріалах досудового розслідування і судового провадження, які частково дослідженні судом на стадії судового розгляду справи по суті у вигляді доказів сторони обвинувачення є відповідні клопотання слідчого ОСОБА_14 про забезпечення кримінального провадження (надання доступу до речей і документів, накладення арешту на речові докази, інші), за якими виносились ухвали слідчого судді Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_6 з участю секретарки судового засідання ОСОБА_7 . Помічником судді слідчого судді ОСОБА_6 в зазначений в цих ухвалах період була ОСОБА_8 . Натомість потерпілими (поряд з іншими) у кримінальному провадженні за змістом обвинувального акту та інших процесуальних рішень органу досудового розслідування визнано: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який є рідним братом ОСОБА_7 ; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка є рідною бабусею ОСОБА_8 . Ці ж особи визнані представниками потерпілих, на досудовому розслідуванні з їх участю проводилися слідчі експерименти ( т.1 а.с. 3,4, 51,52, 58; т.2 а.с. 188 судового кримінального провадження). У матеріалах справи є достовірне підтвердження, що ОСОБА_7 і ОСОБА_8 подавали заяви до установи банку, в орган поліції (ВП № 2 Хустського РУП ГУ НП у Закарпатській області) про вжиття заходів у зв`язку із зникненням з банківських карткових рахунків коштів без відома потерпілих, які є рідними особами зазначених судових працівників. Ці ж особи допитувались слідчим на досудовому розслідуванні як свідки, у подальшому залучені як представники потерпілих у зв`язку з тим, що ОСОБА_10 є особою з інвалідністю, а ОСОБА_9 особою похилого віку з ознаками тяжкого захворювання, також ОСОБА_8 і ОСОБА_7 отримали доступи до матеріалів досудового розслідування. Ці відомості підтверджені змістом реєстру матеріалів досудового розслідування, який доданий до обвинувального акта. Зазначені обставини підтверджені показами ОСОБА_7 , ОСОБА_8 під час їх допиту як свідків під час судового розгляду справи (судове засідання від 09.09.2020 - журнал судового засідання в томі 2 а.с. 233-243 судового кримінального провадження).

Отже, для слідчого судді ОСОБА_6 , а також для секретарки судового засідання ОСОБА_7 , помічника слідчого судді ОСОБА_8 , який розглядав клопотання органу досудового розслідування та виносив відповідні ухвали щодо забезпечення кримінального провадження для цілей розслідування заяв ОСОБА_10 , ОСОБА_9 і їх представників ОСОБА_8 , ОСОБА_7 було очевидним, що підлеглі особи секретарка судового засідання і помічник судді діють в інтересах рідних і близьких їм осіб. Натомість ні слідчий суддя, ні секретарка судового засідання, які зобов`язані вирішити конфлікт інтересів у відповідності до закону «Про запобігання корупції» у процесуальний спосіб, таких дій не вчинили у відповідності до статей 75, 77, 79, 80 КПК України. Зокрема, зазначений висновок суду стосується обставин, які встановлені в ухвалах слідчого судді ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 :

- від 29.11.2017 (справа № 302/606/17, провадження 1-кс/302/260/17) про задоволення клопотання про надання дозволу на розкриття банківської таємниці та тимчасовий доступ до речей й документів та інформації, - у частині надання доступу до банківських документів і подальше їх вилучення стосовно потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , - том 3 а.с. 1-4 матеріалів досудового розслідування кримінального провадження;

- від 13.12.2017 (справа № 302/606/17, провадження 1-кс/302/285/17) про надання тимчасового доступу до документів, розкриття банківської таємниці, - у частині надання доступу до банківських документів і подальше їх вилучення стосовно потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , - том 4 а.с.149-152 матеріалів досудового розслідування кримінального провадження;

- від 02.11.2017 (справа № 302/606/17, провадження 1-кс/302/245/17), - у частині, що стосується надання доступу до банківських документів та дозволу на розкриття банківської таємниці в частині, що стосується потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , - том 6 а.с. 1-4 матеріалів досудового розслідування кримінального провадження.

Цей же висновок суду стосується постанов слідчого ОСОБА_14 про залучення ОСОБА_7 представником потерпілої ОСОБА_10 , ОСОБА_8 представником потерпілої ОСОБА_9 (т. 8 а.с. 26, 38 матеріалів досудового розслідування кримінального провадження).

З огляду на викладене обґрунтування, суд вважає визнати очевидно недопустимими зібрані органом досудового розслідування докази про обвинувачення ОСОБА_4 в учиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 статті 190, ч.2 статті 361 КК України за окремими епізодами обвинувачення щодо фактичних обставин і формулювання обвинувачення :

- у частині заволодіння грошовими коштами в загальній сумі 1700 гривень, які належали потерпілій ОСОБА_9 в ТВБВ АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » на банківських карткових і особовому рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ;

- у частині заволодіння грошовими коштами на загальну суму 3550 гривень, які належали потерпілому ОСОБА_10 в ТВБВ АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » на банківських карткових і особовому рахунку № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 .

Статтею 87 ч.2 пункт 1 КПК України передбачено, що суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема таке діяння: здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов. Суд вважає, що процесуальні дії, які були вчиненні слідчим ВП № 2 Хустського РУП ГУ НП України в Закарпатській області ОСОБА_14 , слідчим суддею Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_6 під час досудового розслідування кримінального провадження за окремими епізодами про обвинувачення ОСОБА_4 за обставинами заволодіння грошовими коштами з банківських карткових і особових рахунків потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_9 були здійсненні з порушенням суттєвих умов, тобто з порушенням статті 2 КПК України в частині не дотримання засади неупередженого розслідування і судового розгляду із застосуванням до учасника кримінального провадження не належної правової процедури (невиконання положень статті 3 частина перша пункти 17, 18; статті 19, статей 75, 79, 80 КПК України не дотримання положень щодо неупередженого розслідування і судового розгляду під час здійснення контролю за досудовим розслідуванням кримінального провадження).

З огляду на викладене до встановлених обставин щодо очевидної недопустимості доказів суд вважає за необхідне задовольнити частково клопотання сторони захисту і застосувати положення статті 89 ч. 2 КПК України, тобто в цій частині обвинувачення припинити дослідження доказів сторони обвинувачення, які були розпочаті на стадії судового розгляду. У зв`язку з цим вирішення питання обвинувачення ОСОБА_4 за визнаними очевидно недопустимими доказами в цій ухвалі, - має бути здійснено в нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного судового рішення справі.

Щодо визнання недопустимими усіх доказів сторони обвинувачення у зв`язку із відсутністю підписів керівника ІНФОРМАЦІЯ_2 на копіях постанов про призначення групи процесуальних прокурорів у кримінальних провадженнях, які були об`єднані в розглядуване судом кримінальне провадження ЄРДР № 0000059 від 09.02.2018, - суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення цих клопотань на зазначеній стадії судового розгляду з огляду на таке обґрунтування.

Стороною захисту зазначене питання не порушувалось на стадії подання клопотань після відкриття стороною обвинувачення матеріалів досудового розслідування кримінального провадження для сторони захисту і потерпілих. Не подано також клопотання про це і на стадії підготовчого провадження в справі.

Прокурором під час судового розгляду справи по суті, після подання розглядуваного клопотання стороною захисту з цього приводу, подано в справу оригінали усіх постанов про призначення групи процесуальних прокурорів керівником ІНФОРМАЦІЯ_2 з підписами цієї особи. Зміст оригіналів постанов, форма викладення їх повністю співпадають з змістом і форматом викладення копій постанов, які були долучені до матеріалів кримінального провадження на досудовому розслідуванні, що досліджено судом. Відомості про призначені групи процесуальних прокурорів, старшого групи також співпадають з переліком групи процесуальних прокурорів, які зазначені в обвинувальному акті, а також у витягах з ЄРДР за відомостями про обставини окремих епізодів кримінальних правопорушень, які реєструвались за заявами потерпілих, установою банку і за матеріалами правоохоронних органів. Посилання на постанови про призначення (створення) групи процесуальних прокурорів із зазначенням дат їх винесення та посадових осіб (керівників органу прокуратури) є у реєстрі матеріалів досудового розслідування, який додано до обвинувального акту. Зазначені відомості повністю співпадають.

У справі № 459/3664/18 Касаційний кримінальний суд Верховного Суду в постанові від 11.03.2024 дійшов висновку, що надання прокурором постанови про визначення групи прокурорів під час судового розгляду справи в першій інстанції для підтвердження повноважень під час досудового розслідування, не є порушенням вимог КПК, що має наслідком визнання доказів недопустимими.

У цій постанові відступлено від позиції ОП ККС ВС в інших справах з посиланням на те, що обставини не є релевантними, бо в тій справі взагалі не існувало підписаної постанови про створення групи процесуальних прокурорів.

Об`єднаною палатою ККС ВС у постанові від 14.02.2022 (справа № 477/426/17) сформовано аналогічний висновок про те, що постанови керівника органу досудового розслідування про визнання слідчого, групи слідчих, старшого групи слідчих, які здійснювали досудове розслідування, - можуть бути надані прокурором і оголошені під час судового розгляду, якщо в учасників провадження виникли сумніви у їх достовірності, з огляду на те, що ці докази були зібрані не уповноваженою особою.

Щодо інших порушених питань стороною захисту в розглядуваних клопотаннях про визнання доказів недопустимими, зокрема : обґрунтування про допущення порушень слідчим суддею Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_16 , порушення допущені слідчим ОСОБА_14 , висловлена оцінка доказів за позицією сторони захисту, які вже досліджені судом, - суд вважає за необхідне постановити таке.

За порушеними питаннями в цій частині клопотань сторони захисту виконання положення підпункту 1 пункту 2 частину 3 статті 87 КПК України, з урахуванням заперечень сторони обвинувачення щодо поданих клопотань, можливе і доцільне тільки після дослідження всіх доказів (поданих стороною обвинувачення, стороною захисту і потерпілими). Отже, суд дійшов переконання, що в цій частині клопотання підлягають вирішенню відповідно до положень ч.1 статті 89 КПК України, тобто в нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного рішення в судовому кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 87 ч.3 п.2, ч.4 ; ч.1 статті 89, статтями 371, 372, 376, 392 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Задовольнити клопотання сторони захисту частково.

Визнати очевидно недопустимими докази, зібрані органом досудового розслідування (стороною обвинувачення) у частині пред`явлення обвинувачення ОСОБА_4 в учиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 статті 190, ч.2 статті 361 Кримінального кодексу України за окремими епізодами заволодіння коштами на банківських рахунках потерпілих ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в ТВБВ № НОМЕР_5 АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » України. Припинити дослідження доказів у судовому засіданні в зазначеній частині.

Відмовити стороні захисту в задоволенні клопотання про призначення в справі судової почеркознавчої експертизи підписів керівників Хустської окружної прокуратури Закарпатської області на постановах про призначення (створення) групи процесуальних прокурорів в розглядуваному кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування.

Відмовити стороні захисту в задоволенні клопотання про визнання очевидно недопустимими доказами в кримінальному провадженні у зв`язку з порушенням процедури створення (призначення) групи процесуальних прокурорів на досудовому розслідуванні.

Вирішити питання допустимості процесуальних дій і рішень слідчих у кримінальному провадженні за змістом інших доводів та посилань у розглядуваних клопотаннях у нарадчій кімнаті після дослідження всіх доказів сторін у кримінальному провадженні під час ухвалення остаточного судового рішення.

Продовжити судовий розгляд кримінального провадження (стадія дослідження доказів сторони обвинувачення).

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на остаточне рішення в судовому кримінальному провадженні.

Повна ухвала складена 25.06.2025.

Суддя:ОСОБА_1