Провадження №: 1-кс/752/5337/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2025 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва 16.06.2025 надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи Голосіївської окружної прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу скаржник обґрунтовує тим, що він - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 10.05.2024 проходив медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у відділенні медичних оглядів на стан алкогольного та наркотичного сп`яніння Комунальному некомерційному підприємстві «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» (м. Київ, Чорних Запорожців, 20).

Огляд проводився лікарем відділення медичних оглядів на стан алкогольного та наркотичного сп`яніння КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» ОСОБА_4 у період з 19:40 по 20:00 год. 10.05.2024. При огляді були присутні співробітники СБ України.

За результатами проходження огляду (відбувався у присутності та юридично за направленням ОСОБА_5 , який перед оглядом, прочитавши смс-повідомлення, відрекомендувався для лікаря ОСОБА_4 від імені ОСОБА_6 , який являється керівником КНП «КМНКЛ «Соціотерапія») лікарем ОСОБА_4 було складено висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння (далі - Висновок), а також акт медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції № 002077 від 10.05.2024.

16.05.2024 для ОСОБА_5 іншою невстановленою особою жіночої статі із числа працівників КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» було видано Висновок (як для особи, що виписала направлення для проходження огляду), який у подальшому був використаний як доказ у справі про військове адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП.

У Висновку, складеному лікарем ОСОБА_4 14.05.2024 та засвідченим печаткою КНП «КМНКЛ «Соціотерапія», зазначено діагноз, отриманий на 40 хв. 10.05.2024 (п. 10 Висновку - «гр. ОСОБА_3 перебуває у стані наркотичного амфетамін-стимулятор сп`яніння»), проте станом на цей час огляд було лише розпочато, тому діагнозу станом на таку годину встановити не було можливим. Окрім цього, в Акті існують розбіжності щодо дійсних моїх медичних показників, які вказані в акті, та тими, які дійсно були на той час - 10.05.2024. Зокрема, у п. 10 (увага не порушена, поведінка не роздратована), 14 (пальце-носова проба - точна, а не з корекцією). Медичні дані як за словами лікаря, так і за словами ОСОБА_5 були в нормі. У пункті 20 Акту лікар ОСОБА_4 станом на 10.05.2024 зробив запис діагнозу за результатами огляду - «Стан сп`яніння внаслідок вживання стимуляторів». Проте вказані дані у зазначеному документі не відповідають дійсності; в цілому 10.05.2024 діагнозу встановлено не було. Разом з тим, у Журналі медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» (далі - Журнал) зазначено діагноз (час 20:00, дата 10.05.2024) за результатами медичного огляду - «стан сп`яніння внаслідок вживання стимуляторів (амфетамін)». Водночас, як стверджує скаржник на ємності з біологічним середовищем (фото додається) зображено не його підпис.

У графі діагноз спостерігаються попередні записи (ймовірно, олівцем), а також почерк, яким записано «діагноз» відрізняється від почерку ОСОБА_4 , що свідчить про написання діагнозу станом на 20:00год 10.05.2024 іншою особою. Зазначене свідчить про участь іншої наразі невідомої особи, яка без проведення тестування біологічного середовище (здане 20:00год. 10.05.2024) та до моменту видачі Висновку внесла до Журналу неправдиві відомості про перебування мене у стані наркотичного амфетамінового сп`яніння (20:00год. 10.05.2024), які у подальшому разом з неправдивими відомостями в Акті (діагноз відрізняється) слугували підставою для складання ОСОБА_4 . Висновку КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» від 14.05.2024. Окрім цього, невстановлена особа внесла до Журналу неправдиві відомості щодо перебування мене станом на 20:00год. 10.05.2024 у стані амфетамінового наркотичного сп`яніння, на підставі чого ОСОБА_4 було враховано вищевказані відомості при складанні Висновку 14.05.2024. Цим самим ОСОБА_4 за попередньою змовою групою осіб здійснили складання та видачу підроблених офіційних документів (Акт, Журнал та Висновок), які посвідчили неправдивий факт перебування мене у стані наркотичного сп`яніння. Водночас, мені стало відомо, що пособниками для підробки документів КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» були співробітники СБ України ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які шляхом надання порад (у формі зазначення в матеріалах підроблених документів щодо проходження мною огляду наркотичного засобу «амфетамін») для інших осіб, які організували проходження мого огляду в КНП «КМНКЛ «Соціотерапія».

Зазначене свідчить про те, що дії лікаря відділення медичних оглядів на стан алкогольного та наркотичного сп`яніння КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» ОСОБА_4 , а також співробітників СБ України кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України. Разом з тим, у Солом`янському районному суді міста Києва (м. Київ, вул. Грушецька, 1) протягом травня-липня 2024 року здійснювався розгляд справи № 760/11969/24 про притягнення мене, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-20 КУпАП, з матеріалами, оформленими співробітниками представництва внутрішньої безпеки у м. Києві та Київській області 2 управління ГУВБ СБ України ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . У ході розгляду справи відбувався допит свідків із числа вказаних вище співробітників внутрішньої безпеки СБУ, а також співробітників із числа керівництва 3 відділу ГВ «Д» УЗНД ГУ СБУ у м. Києві та Київській області (на яких здійснюється координаційно-керівний вплив з боку 3 управління ГУ «Д» ДЗНД СБУ) ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 . При поданні до суду (лист від 21.05.2024 № 9/10-953) співробітниками ГУВБ СБ України протоколу про адміністративне правопорушення № 9/10-3 від 20.04.2024, який був складений начальником представництва ВБ у м. Києві та Київській області ОСОБА_14 (участь в оформленні брав його підлеглий ОСОБА_15 , що підтверджується його підписом на протоколі, а також допитом 26.06.2024 у ході судового засідання у справі № 760/11969/24), до нього (являється доказом) було внесено неповні відомості, зокрема, не вказано місце та час вчинення адміністративного правопорушення (враховуючи те, що часом проведення огляду був позаслужбовий час - 19:40-20:00. Окрім цього, вчинення дій, передбачених ст. 172-20 КУпАП у позаслужбовий час та не на території військових частин не містить складу адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною статтею). Так, у ході допиту начальника представництва внутрішньої безпеки у м. Києві та Київській області ОСОБА_9 , останній не зміг пояснити невнесення до протоколу про адміністративне правопорушення обов`язкових даних, які повинен був містити вказаний протокол. Вказане свідчить про подання ОСОБА_14 (за участю його підлеглого ОСОБА_10 ) завідомо недостовірного доказу до суду у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення, який не містив необхідних даних, передбачених статтею 256 КУпАП. Водночас, під час судового засідання ОСОБА_16 дав неправдиве показання щодо цілодобового службового часу у співробітників СБ України, а також не пояснив невнесення до протоколу даних щодо часу та місця вчинення адміністративного правопорушення. Це вказує про умисні дії з боку ОСОБА_9 (за участю його підлеглого ОСОБА_10 ) при поданні до суду протоколу, як неправдивого доказу про адміністративне правопорушення, та приховування протиправності своїх дій на предмет введення в оману суду (враховуючи той факт, що при наявності у протоколі повних відомостей, які він повинен містити відповідно до статті 256 КУпАП, складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 172-20 КУпАП, не було б). Разом з тим, ОСОБА_16 особисто або через третіх осіб зв`язувався із представниками КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» перед проходженням мною огляду, про що також свідчить надання його підлеглому ОСОБА_17 вказівки щодо надсилання для ОСОБА_11 смс-повідомлення із зазначенням адреси та, можливо, інших даних (а також обізнаність ОСОБА_9 про вільність закладу охорони здоров`я для проходження огляду за адресою: м. Київ, вул. Запорожців, 20). Додатково повідомляю, що при розгляді в Солом`янському районному суді міста Києва справи про військове адміністративне правопорушення № 760/11969/24, на задоволення мого клопотання та, відповідно, виконання вимог протокольної ухвали судом було витребувано в КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» копії документів щодо проходження мною медичного огляду, зокрема Акт огляду № 002077 від 10.05.2024; витяг з Журналу реєстрації медичних оглядів; копію результатів лабораторних досліджень № 1616 від 13.05.2024. Листом КНП «КМНКЛ «Соціотерапія» № 1121 від 10.07.2024 (за підписом керівника ОСОБА_18 ) до Солом`янського районного суду міста Києва були надіслані витребувані документи.

Водночас, у ході судових засідань по справі № 760/11969/24 у Солом`янському районному суді міста Києва 26.06.2024 з боку співробітників ГУВБ СБУ ОСОБА_9 та ОСОБА_10 були надані неправдиві показання (у яких також були перекручені факти та обставини, що мали значення для правильного вирішення справи № 760/11969/24)

З огляду на зазначене скаржник просить зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування Голосіївської окружної прокуратури міста Києва внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 28 та ч 1 ст. 384 КК України за заявою ОСОБА_3 від 05.06.2025.

У судове засідання скаржник не з`явився, у скарзі виклав клопотання про розгляд скарги без його участі.

Представник Голосіївської окружної прокуратури м. Києва в судове засідання не з`явився.

Положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності скаржника та представників Голосіївської окружної прокуратури м. Києва, оскільки скаржником заявлено клопотання про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали скарги з додатками слідчий суддя встановив таке.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива), прокурора в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

За змістом ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зокрема слідчим суддею встановлено, що оцінку правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення за статтею 172-20 КУпАП стосовно ОСОБА_3 надано Постановою Київського апеляційного суду у справі №760/11969/24 провадження №33/824/4459/2024, згідно якої провадження в адміністративній справі закрито у зв`язку з відсутністю складу адмінстративного правопорушення. Тобто, оцінка висновку лікаря нарколога та акту обстеження була надана в ході судового розгляду у названій справі.

Крім того, норми чинного КУпАП не передбачають положень про приведення свідка до присяги так само як і не передбачають попередження про кримінальну відповідальність, на відміну від норм КПК, ЦПК, ГПК, КАС України. Таким чином, навіть за умови доведення, що свідком який допитувався в порядку КУпАП було надано неправдиві свідчення, вказане не становить складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України.

З огляду на викладене у заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень не наведено будь-яких даних, які б вказували на факти вчинення кримінального правопорушення, а також підтверджували викладені у заяві обставини. Наведене не дозволяє слідчому судді перевірити її обґрунтованість на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь. Самих посилань заявника на наявність в діях невизначеного кола осіб протиправного умислу на вчинення ряду кримінальних правопорушень є недостатньо на підтвердження наявності ознак скоєння злочинів, які підслідні суб`єкту звернення, а також потребує більш переконливих тверджень, що підтверджуються конкретними письмовими матеріалами.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Тобто, кожне висловлене твердження у заяві про злочин повинно бути підтверджено будь-якими розумними поясненнями (матеріалами), інакше будь-які дії, за такою логікою, можливо піддати сумніву та неправомірній перевірці.

Вказана позиція слідчого судді кореспондує висновку зробленому у постанові ВП ВС від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність обставин та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Голосіївської окружної прокуратури м. Києва виконати вимоги ст. 214 КПК України, відсутні, а тому в задоволенні вимог скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1