Провадження № 1-кс/947/8753/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2025 року місто Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000121 від 30.01.2025 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тирасполь, Республіка Молдова, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, має одну неповнолітню дитину, офіційно не працює, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

13 червня 2025 року до Київського районного суду м. Одеса надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 20 423 860грн. та, у випадку внесення застави, покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

З клопотання вбачається, що слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000121 від 30.01.2025 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується наступним;

- продовжити вчиняти кримінальні правопорушення;

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечила проти задоволення клопотання та послався на необґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення та цивільно-правовий характер відносин, що склалися. Також зазначила, що підозрюваний одружений, має дитину, та певні хвороби. Крім того звернув увагу на непомірний розмір запропонованої прокурором застави. На думку адвоката, інші заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема, покладення обов`язку носити електронний засіб контролю, домашній арешт в нічний час доби здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та пояснив, що між ним та потерпілими виникли незрозуміла ситуація та він не мав на меті вчиняти шахрайські дії, а лише не зміг виконати взяті на себе грошові зобов`язання.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

12.06.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, за ч. 5 ст. 190 КК України.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, термін дії якого неодноразово продовжувався, востаннє Указом Президента України № 235/2025 від 15.04.2025, з 05 години 30 хвилин 09 травня 2025 року строком на 90 діб, який затверджено Верховною Радою України, відповідними Законами України «Про затвердження Указу Президента «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».

Так, на початку березня 2023 року ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , діючи в умовах військового стану та перебуваючи в межах м. Одеса (більш точну дату, час та місце встановити у ході досудового розслідування не надалось можливим), при невстановлених обставинах, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, вирішили зайнятися злочинною діяльністю спрямованою на заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою, з метою незаконного збагачення та безперервного протиправного отримання матеріальних благ протягом тривалого часу внаслідок вчинення корисливих умисних злочинів проти власності на постійній основі.

З цією метою ОСОБА_4 та ОСОБА_8 підшукали потерпілих, з якими перебували у дружніх відносинах та повідомили останнім, що вони являються так званими «трейдерами», а саме особами, які розуміються на торгах криптовалютою на різних торгівельних майданчиках (біржах), зокрема «Binance», при цьому при особистих зустрічах повідомляли потерпілим неправдиву інформацію про отримання надприбутку у разі передачі їм готівкових коштів.

Кінцевим результатом вчинених злочинів є отримання незаконного доходу за рахунок протиправного заволодіння та подальшого привласнення грошових коштів потерпілих шляхом їх переведення на підконтрольні ОСОБА_4 та ОСОБА_8 банківські рахунки та криптогаманці, а також розпорядження грошовими коштами на власний розсуд, при цьому жодних дій з торгівлі на криптобіржах останні не здійснювали.

При цьому, з метою створення враження достеменності своїх намірів

ОСОБА_4 та ОСОБА_8 орендували приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 з метою навіювання у потерпілих враження про успішність їх діяльності та в подальшому позиціонували вказане приміщення як офіс, в якому прийматиметься участь у торгах на криптовалютному ринку, про що повідомляли майбутнім «інвесторам».

Так на виконання задуманого, на початку березня 2023 року, більш точну дату та час в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, перебуваючи за адресою: м. Одеса, вул. Тополева, 20 ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , під час особистого спілкування із ОСОБА_9 , з якими останні тривалий час перебували у дружніх відносинах, повідомили про створення «фонду», що являє собою об`єднання людей на усній домовленості, з метою подальшого інвестування своїх особистих грошових коштів в так званих «трейдерів» - осіб які розуміються на торгах криптовалютами, на різних торгівельних майданчиках, зокрема «Binance», задля отримання інвесторами доходу в розмірі певного проценту від вкладених грошових коштів.

Реалізуючи задумане, ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, маючи прямий умисел на заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою, за попередньою змовою із ОСОБА_8 , створивши хибне враження про їх обізнаність у сфері торгів на криптовалютному ринку, повідомив ОСОБА_10 про створення особистого «фонду», запевняючи у своїй здатності забезпечити отримання прибутку від інвестування коштів під гарантований фіксований відсоток.

Надалі, ОСОБА_10 будучи введений в оману та отримавши хибну інформацію щодо успішності створеного ОСОБА_4 та ОСОБА_8 «фонду», перебуваючи за адресою: м. Одеса, вул. Тополева, 20, вирішив прийняти в ньому участь шляхом здійснення інвестицій, в зв`язку з чим у період з серпня 2023 року по грудень 2024 року передав останнім грошові кошти на загальну суму 399 тисяч 500 доларів США, що еквівалентно до курсу валют НБУ в розрізі дат в які відбувались відповідні інвестиції, становить 15 мільйонів 919 тисяч 356 гривень, а саме:

-05.08.2023 на суму 30 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 97 тисяч 58 гривень;

-16.09.2023 на суму 30 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 97 тисяч 58 гривень;

-26.09.2023 на суму 11 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 402 тисячі 254 гривні;

-28.09.2023 на суму 10 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 365 тисяч 686 гривень;

-28.03.2024 на суму 10 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 392 тисячі 273 гривні;

-21.04.2024 на суму 15 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 594 тисячі 55 гривень;

-21.04.2024 на суму 31 тисяча доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 227 тисяч 714 гривень;

-15.05.2024 на суму 59 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 2 мільйони 341 тисяча 114 гривень;

-26.06.2024 на суму 45 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 829 тисяч 452 гривні;

-10.09.2024 на суму 35 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 438 тисяч 318 гривень;

-12.09.2024 на суму 12 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 494 тисячі 226 гривень;

-28.10.2024 на суму 20 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 826 тисяч 270 гривень;

-10.12.2024 на суму 50 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 2 мільйони 75 тисяч 465 гривень;

-22.12.2024 на суму 22 тисячі доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 922 тисячі 442 гривні;

-28.12.2024 на суму 24 тисячі доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 4 тисячі 272 гривні.

Крім того, з метою доведення свого спільного прямого умислу до кінця ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , під виглядом заробітку та в подальшому навіювання у потерпілого враження про можливість отримання заробітку з метою подальшого заволодіння грошовими коштами потерпілого, перебуваючи за адресою розташування «офісу» 29.08.2023 передали ОСОБА_10 грошові кошти в сумі 4 тисяч 500 доларів США, що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 188 тисяч 301 гривня.

Отримавши від ОСОБА_10 , грошові кошти на загальну суму 399 тисяч 500 доларів США, що еквівалентно до курсу валют НБУ в розрізі дат в які відбувались відповідні інвестиції, становить 15 мільйонів 919 тисяч 356 гривень, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , не маючи наміру проводити за їх рахунок торги, реалізуючи свій прямий умисел спрямований на заволодіння чужим майном, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, використали їх на власний розсуд.

Своїми протиправними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , заволоділи грошовими коштами ОСОБА_10 на загальну суму 399 тисяч 500 доларів США, що еквівалентно до курсу валют НБУ в розрізі дат в які відбувались відповідні інвестиції становить 15 мільйонів 919 тисяч 356 гривень, яка згідно Примітки 4 до ст. 185 КК України в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, та є особливо великими розмірами.

Крім того, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в межах м. Одеса, на початку серпня 2023 року, більш точної дати, часу та місця в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, в ході особистого спілкування із ОСОБА_9 та дізнавшись про участь останнього у так званому «фонді» організованому ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , щодо якого ОСОБА_9 висловлювався позитивно через особисте хибне враження та будучи введеним в оману ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , позиціонував вказаний фонд прибутковим для інвестицій та пасивного доходу.

На підставі чого ОСОБА_11 вирішив доєднатись до інвестування в діяльність ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , задля отримання обіцяної вигоди у вигляді дивідендів, у зв`язку із чим 12.08.2023, перебуваючи в межах м. Одеса, більш точне місце в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, передав ОСОБА_9 для подальшої передачі ОСОБА_4 та ОСОБА_8 грошові кошти на суму 20 тисяч доларів США, що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 731 тисяча 372 гривні, в подальшому в цей же день ОСОБА_9 перебуваючи за адресою: м. Одеса, вул. Тополева, 20 передав вищевказані грошові кошти ОСОБА_4 та ОСОБА_8 .

Надалі, ОСОБА_11 не маючи підстав щодо не довіри ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , з якими особисто познайомився в жовтні 2023 року та надалі підтримував зв`язок, отримавши хибну інформацію щодо успішності створеного останніми «фонду», вирішив продовжувати здійснення інвестицій, що тривало в період часу з жовтня 2023 року по листопад 2024 року, та перебуваючи за адресою: м. Одеса, вул. Тополева, 20, у вищевказаний період часу передав ОСОБА_4 та ОСОБА_8 грошові кошти на загальну суму 379 тисяч 900 доларів США, зокрема:

-в жовтні 2023 року 8 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 292 тисячі 548 гривень;

-в грудні 2023 року 38 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 381 тисячі 433 гривні;

-в січні 2024 року 30 тисяч 300 доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 151 тисячі 460 гривень;

-в лютому 2024 року 30 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 126 тисяч 881 гривня;

-в березні 2024 року 50 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 902 тисяч 460 гривень;

-в березні 2024 року 8 тисяч 400 доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 319 тисяч 613 гривень;

-в жовтні 2024 року 37 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 1 мільйон 525 тисяч 136 гривень;

-в листопаді 2024 року 3 тисячі 600 доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 148 тисяч 389 гривень;

-в листопаді 2024 року 144 тисячі доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 5 мільйонів 935 тисяч 593 гривні;

-в листопаді 2024 року 10 тисяч 600 доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 436 тисяч 925 гривень.

Отримавши від ОСОБА_11 грошові кошти на загальну суму 379 тисяч 900 доларів США, що еквівалентно до курсу валют НБУ в розрізі дат в які відбувались відповідні інвестиції становить 14 мільйонів 951 тисяч 810 гривень, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , не маючи наміру проводити за їх рахунок торги, реалізуючи свій прямий умисел спрямований на заволодіння чужим майном, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, використали їх на власний розсуд.

Своїми протиправними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , заволоділи грошовими коштами ОСОБА_11 на загальну суму 379 тисяч 900 доларів США, що еквівалентно до курсу валют НБУ в розрізі дат в які відбувались відповідні інвестиції становить 14 мільйонів 951 тисяч 810 гривень, яка згідно Примітки 4 до ст. 185 КК України в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, та є особливо великими розмірами.

Крім того, встановлено, що за аналогічних обставин, дізнавшись про участь ОСОБА_9 у зазначеному «фонді» ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , та за пропозицією ОСОБА_9 , який не був обізнаним про дійсні наміри ОСОБА_4 та ОСОБА_8 до його інвестування також вирішив доєднатись ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якими останній перебував у дружніх відносинах протягом тривалого часу.

В подальшому встановлено, що ОСОБА_12 , перебуваючи в межах м. Одеса, приблизно в червні 2023 року, більш точної дати, часу та місця в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, в ході особистого спілкування із ОСОБА_8 , який є його близьким товаришем з дитинства, та дізнавшись про організацію останнім так званого «фонду» разом із ОСОБА_4 , при цьому отримуючи позитивні рецензії щодо діяльності останніх у сфері торгівлі на криптовалютному ринку та дізнавшись про прийняття участі у зазначеному фонді ОСОБА_9 з яким ОСОБА_12 також перебував у дружні відносинах, останній вирішив доєднатись до створеного «фонду» в якості інвестора з метою отримання пасивного доходу у вигляді проценту від суми вкладених грошових коштів.

В подальшому, ОСОБА_12 19 червня 2023 року, перебуваючи за адресою: м. Одеса, вул. Тополева, 20 здійснив першу інвестицію у розмірі 10 тисяч доларів США ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , які в подальшому в кінці липня 2023 року, перебуваючи за місцем знаходження «офісу», більш точну дату та час в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, з метою створення більш довірливих умов, передали 10 000 доларів США під приводом доходу за вкладену суму, чим створили у ОСОБА_12 хибне враження достеменності своєї діяльності.

Надалі, ОСОБА_12 не маючи підстав щодо не довіри ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , отримавши хибну інформацію щодо успішності створеного останніми «фонду», вирішив продовжувати здійснення інвестицій, що тривало в період часу з жовтня 2023 року по листопад 2024 року, та перебуваючи в цей час за місцем розташування «офісу» за адресою: м. Одеса, вул. Тополева, 20, передав ОСОБА_4 та ОСОБА_8 грошові кошти на загальну суму 246 тисяч 500 доларів США, зокрема:

-11.10.2023 25 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 912 тисяч 645 гривень;

-17.10.2023 12 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 435 тисяч 956 гривень;

-16.04.2024 1 тисяча 500 доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 59 тисяч 360 гривень;

-17.05.2024 15 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 591 тисяч 457 гривень;

-12.09.2024 20 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 823 тисячі 710 гривень;

-13.09.2024 50 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 2 мільйони 63 тисячі 715 гривень;

-17.09.2024 20 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 827 тисяч 182 гривні;

-17.10.2024 3 тисячі доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 123 тисячі 677 гривень;

-08.11.2024 100 тисяч доларів США що відповідно до офіційного курсу гривні щодо іноземних валют, встановленого Національним банком України становить 4 мільйони 135 тисяч 890 гривень.

Отримавши від ОСОБА_12 грошові кошти на загальну суму 246 тисяч 500 доларів США, що еквівалентно до курсу валют НБУ в розрізі дат в які відбувались відповідні інвестиції становить 9 мільйонів 973 тисяч 592 гривні, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , не маючи наміру проводити за їх рахунок торги, реалізуючи свій спільний прямий умисел спрямований на заволодіння чужим майном, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення за рахунок чужого майна, використали їх на власний розсуд.

Своїми протиправними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , заволоділи грошовими коштами ОСОБА_11 на загальну суму 246 тисяч 500 доларів США, що еквівалентно до курсу валют НБУ в розрізі дат в які відбувались відповідні інвестиції становить 9 мільйонів 973 тисяч 592 гривні, яка згідно Примітки 4 до ст. 185 КК України в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, та є особливо великими розмірами.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

- протоколами допиту потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 в ході якого останні повідомили обставини залучення їх до участі у фонді, суми та дати інвестованих грошових коштів;

- протоколами проведення НСРД відносно ОСОБА_4 ;

-протоколом огляду протоколу проведення негласних слідчих (розшукових) дій за участі ОСОБА_4 ;

- протоколом огляду DVD-R диска «Verbatim» в ході якого зафіксована інформація за результатом проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних інформаційних систем, а саме ноутбуку який належить ОСОБА_4 ;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного та корисливого особливо тяжкого злочину, покарання за які передбачено у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України. Зазначена обставина свідчить про можливість його перетину, у тому числі поза офіційними пунктами пропуску.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, не маючи стримуючих факторів у вигляді міцних соціальних зв`язків та маючи значні матеріальні ресурси для тривалого перебування за кордоном, чому буде надано оцінку далі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

3.6 Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

ОСОБА_4 перебуваючи не під вартою може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановлені всі обставини, які підлягають доказуванню, зокрема не встановлено всіх учасників вчинення правопорушення, інших можливих епізодів вчинення аналогічних злочинів, місця перебування інших речей, предметів та документів, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому для уникнення покарання за скоєння особливо тяжкого злочину підозрюваний, перебуваючи на волі, може самостійно, або за допомогою інших невстановлених на даний час учасників знищити, сховати або спотворити речі і документи, які можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні та які на даний час не відшукані органом досудового розслідування.

3.7. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Підозрюваний особисто знає потерпілих у цьому кримінальному провадженні.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

3.8 Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується наступним.

Підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього як на підозрюваного у кримінальному провадженні в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу, а також невиконання обов`язків шляхом неявки, у разі необхідності до слідчого, слідчого судді та суду. Станом на теперішній час органом досудового розслідування не встановлено всіх осіб, причетних до вчинення кримінальних правопорушень, а отже, перебуваючи не під вартою, ОСОБА_4 матиме можливість підтримувати зв`язок із такими особами, тим самим сприяти їх переховуванню від органів досудового розслідування та, як наслідок, ухилення від кримінальної відповідальності за вчинені ними кримінальні правопорушення. А також, не встановлено та не допитано всіх потерпілих від протиправної діяльності, а тому ОСОБА_4 матиме можливість здійснювати вплив на них, з метою відмови останніх від залучення їх до кримінального провадження.

3.9. Щодо інших ризиків

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення не доведена наявність інших зазначених у клопотанні ризиків.

3.10. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Також ч. 2 ст. 183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_4 належить до цього переліку як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який відповідає верхній межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.11. Щодо визначення розміру застави

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Водночас, ЄСПЛ визнано законними та обґрунтованими дії національних судів, щодо обрання обвинуваченому розміру застави, який перевищував його наявні активи та поточні доходи, тощо, беручи до уваги особливий характер справи заявника, шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, та зазначено, що навіть якщо сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Враховуючи наведені відомості про встановлені процесуальні ризики, які є високими, а також розмір предмету кримінального правопорушення, на переконання слідчого судді, застава у розмірі 6000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіббуде здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а ризик її втрати буде фактором, який стримуватиме підозрювану від реалізації наявних ризиків.

3.12. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

У разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатись із міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України.

За таких обставин клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з врахуванням розміру визначеної застави підлягає частковому задоволенню.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000121 від 30.01.2025 року відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08 серпня 2025 року включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в сумі 6000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 18 168 000 (вісімнадцять мільйонів сто шістдесят вісім тисяч) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язки строком до 08 серпня 2025 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатись із міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1