Єдиний унікальний номер 305/2472/25
Номер провадження 1-кс/305/297/25
УХВАЛА

про арешт майна

25.07.2025 м. Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора про арешт майна,

встановив:

До суду 22.07.2025 засобами поштового зв`язку надійшло клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , датоване 18.07.2025, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000310, з додатками.

Клопотання обґрунтоване тим, що відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР 16.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, досудовим розслідуванням встановлено, що 16.07.2025 близько 07:00 годин на БП "Лазещина" було зупинено автомобіль марки «Рено Трафік» д.н.з. НОМЕР_1 (який обладнаний під карету швидкої медичної допомоги), яким керував громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 (одягнений у форму медичного брата), в салоні даного автомобіля було виявлено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешк. АДРЕСА_2 (одягнений у форму фельдшера), які перевозили в салоні авто гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешк АДРЕСА_3 , який вдавав з себе хворого та мав на меті незаконно перетнути державний кордон України. В ході проведення оперативних заходів встановлено що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за попередньою змовою з гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешк. АДРЕСА_4 , здійснили спробу організації незаконного перетину державного кордону України громадянину ОСОБА_6 за грошову винагороду в сумі 10000 (десять тисяч) доларів США.

В ході проведення оперативних заходів та огляду мобільного телефону ОСОБА_6 , стало відомо що останній відправив свій закордонний паспорт та деякі особисті речі Новою поштою на ім`я громадянина ОСОБА_7 (ТТН 6764). Під час проведення огляду місця події у відділенні Нової пошти №1 що по вул. Карпатській 12, в м. Рахів у період з 18:10 год. по 18:15 год. 17.07.2025 у відповідності до ст. 237 КПК України було виявлено та вилучено:

- паспорт громадянина України для виїзду за кордон, належний ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканцю АДРЕСА_3 , зареєстрованому у АДРЕСА_5 ;

- рюкзак чорного кольору, в середині якого знаходяться особисті речі ОСОБА_6 , а саме: спортивні штани чорного кольору без маркування, футболка білого кольору без маркування, кофта червоного кольору без маркування, пара кросівок сірого кольору з надписом NIKE.

Вказані речі 17.07.2025 визнані слідчим речовими доказами у кримінальному провадженні.

У зв`язку із наведеним, покликаючись на статті 131-132, 170-171 КПК України, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_9 у судовому засіданні клопотання підтримали з наведених у ньому мотивів.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_10 повідомлена належним чином, до суду не з`явилась, клопотань не подавала, її неприбуття у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна, тому з огляду на скорочені терміни розгляду клопотань даної категорії та відсутність перешкод для розгляду, слідчий суддя розглядає таке без участі представника власника майна.

Вирішуючи клопотання, слідчий суддя виходить із такого.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частинами 2-3 статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а також з метою забезпечення спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Таким чином, накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів допускається без повідомлення певній особі про підозру та може накладатися на майно будь-якої фізичної особи.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Порядок та підстави застосування спеціальної конфіскації передбачено у статтях 96-1 та 96-2 КК України.

Вимоги до клопотання про арешт майна визначені у статті 171 КПК України і на переконання слідчого судді дане клопотання наведеним вимогам процесуального закону відповідає.

Строк подання клопотання не порушено, воно подане наступного робочого дня після вилучення майна.

Матеріалами клопотання підтверджується факт здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000310 за ч. 3 ст. 332 КК України, вказане у клопотанні майно має значення для досудового розслідування та є доказом у кримінальному провадженні.

Паспорт ОСОБА_6 для виїзду за кордон, а також одяг, призначався для його подальшого переправлення до іноземної держави, тому вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Постановою слідчого від 17.07.2025 вилучене майно визнано речовими доказами.

Накладення арешту на майно зможе запобігти ризикам, передбаченим абзацом 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, і на переконання слідчого судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у право власності, що свідчить про пропорційність заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя враховує положення ч. 1 ст. 174 КПК України про те, що арешт майна може бути скасовано за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, чи якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, необхідність проведення з ним слідчих дій, зокрема огляду, пред`явлення для впізнання, експертиз, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 170-173, 372 Кримінального процесуального кодексу України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження з метою збереження речових доказів на тимчасово вилучене майно, належне ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме на:

- паспорт громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_6 серії НОМЕР_2 ;

- рюкзак чорного кольору та речі, які знаходяться всередині, зокрема спортивні штани чорного кольору без маркування, футболку білого кольору без маркування, кофту червоного кольору без маркування, пару кросівок сірого кольору з написом NIKE.

Копію ухвали вручити учасникам.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11