Справа № 274/3191/25 Провадження № 1-кс/0274/830/25
У Х В А Л А
"08" травня 2025 р. м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваної ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
В С Т А Н О В И В :
08.05.2025 слідчий СВ Бердичівського районного відділу поліції ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_6 звернувся з клопотанням, в якому просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Обґрунтування клопотання
30 квітня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Необхідність обрання запобіжного заходу у виді взяття під варту слідчим мотивовано доведенням обґрунтованої підозри скоєння ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та наявними ризиками: переховування від органу досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілих та свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки чи несвоєчасної явки до органу досудового розслідування або суду,вчинення іншого кримінального правопорушення.
Процедура, позиції учасників провадження
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому.
Підозрювана ОСОБА_4 вину у скоєному визнала, проти задоволення клопотання заперечила, просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію своєї підзахисної та зазначив, що наведені прокурором ризики недоведені, просить суд обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті ( ч. 2 ст. 177 КК України)
За положеннями статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Згідно вимог статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
30.04.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Відповідно до пред`явленої ОСОБА_4 підозри - досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлені органом досудового розслідування день та час, але не пізніше березня 2025 року у ОСОБА_4 , яка перебувала з дозволу власника ОСОБА_7 у будинку АДРЕСА_1 , виник злочинний умисел направлений на таємне повторне викрадення мобільних телефонів, які належать потерпілому ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, наприкінці березня 2025 року, більш точні дата та час органом досудового розслідування не встановлені, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переконавшись, що за її діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, в період дії воєнного стану, запровадженого на території України Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, неодноразово продовжений, шляхом вільного доступу таємно повторно викрала належний ОСОБА_7 мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 8 3/32GB», вартістю 1833 грн. 00 коп., та мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 9C NFC 3/64 Gb», вартістю 1750 грн. 00 коп після чого з місця вчинення злочину зникла, а викраденим майном розпорядилась на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_7 матеріального збитку на суму 3583 грн. 00 коп.
Крім того, 13.04.2025 близько 09 год. 00 хв., ОСОБА_4 , яка перебувала з дозволу власника у будинку, що за адресою: АДРЕСА_2 , побачила в кишені фартуху, який знаходився на ліжку однієї із кімнат грошові кошти, які належать ОСОБА_8 та у неї виник злочинний умисел направлений на таємне, повторне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, в цей же день, час та місці, за вказаних обставин, в період дії воєнного стану, запровадженого на території України Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 ОСОБА_4 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, таємно викрала грошові кошти в сумі 6000 грн.
В подальшому ОСОБА_4 з місця скоєння злочину зникла та викраденим майном розпорядилась на власний розсуд, чим заподіяла потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 6000 грн.
Таким чином ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.
Обґрунтованість підозри вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, доводиться долученими до клопотання матеріалами, а саме: протоколами прийняття заяв про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколами огляду місця події; протоколами впізнання особи за фотознімками, та іншими матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до довідки про судимість ОСОБА_4 є неодноразово судимою. Упродовж 2024 відносно ОСОБА_4 до Бердичівського міськрайонного суду скеровано 4 обвинувальні акти, з яких 3 провадження було закрито в зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння та одне перебуває на розгляді у суді. Також на розгляді перебуває ще два епізоди вчинення злочинів, передбачених ч.2 ст.190 КК України.
Інші характеризуючи дані на ОСОБА_4 слідчим до клопотання не долучені.
Оцінюючи наявні у справі матеріали та встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини, слідчий суддя вважає доведеними зазначені у клопотанні ризики.
Ризиком у контексті кримінального процесуального законодавства є певна ступінь ймовірності того, що підозрюваний вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови»§58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений, серед іншого, можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.
Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
Ризики переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки чи несвоєчасної явки до органу досудового розслідування або суду слідчий суддя вважає доведеними, зважаючи, що підозрюваній інкримінується кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років. Вказаний факт доводить, що вона може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду.
Підозрювана має неповнолітню дитину, яка на даний час проживає за кордоном, упродовж останнього часу до ОСОБА_4 було застосовано судом 7 приводів у зв`язку з неявкою останньої до суду, які не були виконані оперативним підрозділом у зв`язку з відсутністю її за місцем проживання, таким чином ризик того, що підозрювана може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки чи несвоєчасної явки до органу досудового розслідування або суду, слідчий суддя також є доведеним.
Підозрюваній відомо місце проживання потерпілого та свідків. Зважаючи на стадію кримінального провадження, негативну репутацію підозрюваної, є висока ймовірність її незаконного впливу на потерпілого та свідків з метою зміни показів.
Також є доведеним ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрювана є раніше судимою, у тому числі за злочини проти власності, офіційно не працевлаштована, іншого джерела доходу не має.
Доведеність зазначених вище ризиків, особа підозрюваної, характер та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, дають підстави дійти висновку про наявність підстав для застосування підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту до підозрюваної не є можливим на цій стадії досудового розслідування.
На виконання імперативних вимог ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя визначає ОСОБА_4 заставу - двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та покладає на неї обов`язки, визначені у ч. 5 ст. 194 КПК України, в разі сплати нею такої застави.
Керуючись ст.ст. 176 179, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 206, 208, 309 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 06.07.2025 (включно).
Взяти підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.
- прибувати за кожною вимогою до суду, органу досудового розслідування;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- не відлучатись за межі населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває;
- заборонити спілкуватися зі свідками, іншими особами у кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти негайно. 3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_4 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної та його явки за викликом.
У разі внесення застави підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається у дохід держави.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваній, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваною, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 13.05.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_9