Номер провадження 1-кп/754/977/25
У Х В А Л А

Іменем України

07 липня 2025 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференц зв`язку клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.02.2025 за №0000417 щодо:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Полонне, Шепетівського району, Хмельницької області, українки, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючої, раніше судимої, -

- 18.02.2025 Деснянським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 125 КК України, до покарання у виді двохсот годин громадських робіт (не відбуто)

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

за участю сторони обвинувачення: прокурора - ОСОБА_4 , потерпілого - ОСОБА_5

сторони захисту: обвинуваченої - ОСОБА_3 , захисника в режимі відеоконференц зв`язку - адвоката ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду міста Києва від прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва надійшов обвинувальний акт в кримінальному №0000417 від 07.02.2025 щодо ОСОБА_3 обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Ухвалою суду від 25.06.2025 по даному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 15.05.2025 ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання підвартою до 14.05.2025 із визначенням розміру застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 90840 гривень.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження обраного обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів, оскільки ризики, які були враховані при його обранні не відпали.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_6 в задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою просив відмовити та застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, а саме арешт у певний час доби, мотивуючи тим, що ризики зазначені прокурором нічим не підтверджуються.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала думку свого захисника та просила призначити їй запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання з приводу заявленого прокурором та захисником клопотання, проаналізувавши наявні матеріали кримінального провадження, суд доходить таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні умисного, тяжкого злочину, немає постійного джерела доходів, опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення, вчинити інше кримінальне правопорушення, відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та її належну поведінку, незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, попередити вчинення нею нових кримінальних правопорушень.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачена ОСОБА_7 може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченою зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість його здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Суд враховує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Обираючи строк тримання під вартою обвинуваченим, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише їх права, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

При продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

З огляду на викладене, суд вважає, що прокурором доведені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які є достатніми для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 та вважає, що інші запобіжні заходи не здатні гарантувати їх належну процесуальну поведінку та здійснення своїх процесуальних обов`язків, а тому, клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

Також, суд враховує, що будь-яких даних про усунення ризиків, наявність яких слугувала підставою для обрання щодо обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суду стороною захисту не надано, у зв`язку з чим суд, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої у ході судового розгляду, виконання процесуальних рішень у справі, дійшов висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченої під час розгляду справи, а тому вважає за доцільне продовжити ОСОБА_3 раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначений ухвалою слідчого судді від 15.05.2025 розмір застави у виді 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень, необхідно залишити без змін.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 128, 291, 314, 331, 369-372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 - задовольнити. У задоволенні клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у виді арешту у певний час доби відмовити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб до 05 вересня 2025 року (включно).

Визначити заставу у сумі 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн., що становить 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою обвинуваченою так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)- 26268059, Банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) -820172, Номер р/р UA1012089.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, повідомляти прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 05 вересня 2025 року.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченої з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачена зобов`язана виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена ОСОБА_3 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення через Деснянський районний суд м. Києва .

Головуючий: ОСОБА_1