Справа № 373/1880/25
Номер провадження 1-кс/373/252/25
УХВАЛА

07 липня 2025 року Слідча суддя Переяславського міськрайонного суду

Київської області ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши в судовому засіданні в м. Переяславі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність відділу поліції № 1 Бориспільського РУП ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

04.07.2025 до слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій він просить визнати протиправною бездіяльність ВП №1 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області та зобов`язати уповноважену особу відділу поліції №1 Бориспільського РУП ГУНП у Київській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ст. 1261 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Скарга умотивована тим, що 24.06.2025 ОСОБА_3 подав до відділу поліції № 1 Бориспільського РУП заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 1261 КК України, колишньою дружиною заявника - ОСОБА_4 , яке виразилось у домашньому насильстві психологічного характеру по відношенню до малолітньої дитини (дочки скаржника) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У заяві, на думку скаржника, нам викладено факти тривалого та систематичного перешкоджання спілкуванню заявника ОСОБА_3 з донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матір`ю дитини ОСОБА_4 , що призвело до стійкого емоційного розладу у дитини. Проте, у порушення вимог ст. 214 КПК України уповноваженою особою не внесено відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР протягом 24 годин після подання заяви.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, в заяві просив скаргу розглянути без його участі.

Представник відділу поліції №1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області в судове засідання на розгляд скарги не прибув, письмових заперечень на скаргу не надав. Водночас, суду надані матеріали СО№7792 від 24.06.2025 за заявою ОСОБА_3 , внесені до ІНС ІПНП ВП №1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області.

Відповідно до ч. 3. ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду даної скарги.

Дослідивши документи, що долучені до скарги, а також матеріали відділу поліції № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області за заявою ОСОБА_3 , вважаю, що в задоволенні скарги слід відмовити з огляду на таке.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена, в тому числі, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР і розпочати розслідування

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві іншою особою, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

24.06.2025 ОСОБА_3 направив на адресу відділу поліції заяву відносно колишньої дружини ОСОБА_4 , в діях якої він вбачає ознаки системного психологічного домашнього насильства, що підпадає під кваліфікацію ст. 126-1 КК України. У цій заяві ОСОБА_3 повідомляє, що починаючи з 10.05.2020 колишня дружина ОСОБА_4 систематично та цілеспрямовано перешкоджає спілкуванню заявника з їх малолітньою дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у тому числі у спосіб психологічного тиску та впливу на дитину зокрема: забороняє дитині приймати подарунки; формує в дитини негативний образ батька; залякує дитину, пов`язуючи з батьком пережиті негативні емоції. Вказане, за повідомленням заявника, спричинило психоемоційне пригнічення у дитини, ознаки емоційного розладу, страху і тривожності.

Заява ОСОБА_3 не містить попередження заявника (чи його обізнаність) про кримінальну відповідальність за подання завідомо неправдивої заяви про кримінальне правопорушення. Заява прийнята ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області та зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НП України» (журналі єдиного обліку) за № 7792 від 24.06.2025.

Проте, відомості за вказаним повідомленням ОСОБА_3 у 24-годинний строк (невідкладно) до ЄРДР не були внесені уповноваженою особою відділу поліції, у зв`язку з відсутністю даних про обставини, які б вказували на наявність в діях певної особи кримінального правопорушення, про що зазначила начальник СВ ВП №1 Бориспільського РУП ОСОБА_6 у рапорті на ім`я начальника відділу поліції.

Цим рапортом визначено проведення перевірки за заявою ОСОБА_3 у порядку Закону «Про звернення громадян» та Положення про порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС №100 від 08.02.2019, або ж у порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Частиною 5 ст. 214 КПК України визначені вимоги щодо відомостей, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед яких: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з інших джерел.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України. В свою чергу кримінальний закон визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, віднесених до кримінальних правопорушень (кримінальних проступків та злочинів різної тяжкості), наводячи об`єктивну та суб`єктивну сторони кримінального правопорушення, його кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (злочину) є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних (фактів), що свідчили б про ознаки кримінального правопорушення, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). У випадку відсутності у відповідній заяві або повідомленні про кримінальне правопорушення таких даних, то вони за формою та змістом не можуть вважатись такими, що вказані в них відомості в обов`язковому порядку мають бути внесені до ЄРДР.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для невідкладного внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Частина 1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора без будь-якого аналізу та перевірки вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані заяви та повідомлення, у тому числі ті, що не містять повідомлення про обставини (фактичні дані їх час та місце, дії чи бездіяльність визначеної або не визначеної особи), які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР затвердженим наказом Генеральної прокуратури України № 139 від 06.04.2016. Відповідно до п. 1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

У цьому контексті слід зауважити, що виклад обставин, які вказують на кримінальне правопорушення є відмінним від викладу негативних наслідків, які за припущенням заявника могли настати внаслідок суспільно-небезпечних дій особи, які він не конкретизує.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Таким чином, не будь-яка заява та звернення особи є підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення та можуть бути перевірені. Інші заяви після їх надходження підлягають розгляду в межах закону, до яких не відноситься КК України.

Разом з цим, необхідно враховувати, що одним із основних складових об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. кримінальне правопорушення серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності, а тому саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних, цивільно-правових та інших).

У даній ситуації описані в заяві відчуття та враження ОСОБА_3 щодо можливого психологічного тиску на дитину з боку матері, що може підпадати під ознаки домашнього насильства, повинні гуртуватись на фактах та обставинах, їх сукупності, а не на припущеннях та, в залежності від ступеню суспільної небезпечності тих чи інших конкретних дій та способу їх вчинення, можуть кваліфікуватися як за ст. 173-2 КУпАП так і за ст. 126-1 КК України.

Спрощене тлумачення порядку прийняття та реєстрації усіх заяв за їх віднесенням в найменуванні до заяви про кримінальне правопорушення тягтиме за собою внесення будь-яких відомостей до ЄРДР, масове відкриття кримінальних проваджень за усіма поданими заявами, в яких не міститься попередження про кримінальну відповідальність за подання завідомо неправдивої заяви про кримінальне правопорушення (злочин).

Крім цього внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення відносно конкретної особи, на яку вказує заявник, без достатніх фактів та об`єктивних даних вчинення тих чи інших дій, матиме наслідком незаконне (без достатньої правової підстави) кримінальне переслідування особи

У своїй заяві ОСОБА_3 не зазначає об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити (не припускати) про вчинення ОСОБА_4 систематично (тобто з періодичним повторенням) насильницьких дій психологічного характеру по відношенню до дитини. Вказані ОСОБА_3 ознаки психоемоційного пригнічення, розладу, страху і тривожності дитини ОСОБА_5 є суб`єктивним твердженням, судженнями та власними висновками заявника, оскільки про це не зазначено у висновку судового експерта МВС України ОСОБА_7 , на який посилається заявник. Відповідна психологічна експертиза відносно малолітньої ОСОБА_5 призначалась та проведена у цивільній справі №373/905/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення способу та порядку участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Окрім цього, надані суду матеріали СО№7792 від 24.06.2025 за заявою ОСОБА_3 , що внесені до ІНС ІПНП ВП №1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області, містять пояснення чотирьох осіб, які знають сім`ю ОСОБА_4 , ставлення матері до дитини, методи та способи виховання та, при цьому вказують на недостатність батька у житті дитини без будь-яких на те обмежень чи підстав. Також матеріали перевірки містять численні довідки, листи, характеристики, які вказують на здоровий психоемоційний стан дитини ОСОБА_5 , активну участь матері у її вихованні та всебічному розвитку, на відміну від батька ОСОБА_3 .

Таким чином, зі скарги та заяви ОСОБА_3 , а також з матеріалів перевірки ВП №1 Бориспільського РУП, не вбачається об`єктивних даних, що свідчать про ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, його складові, у тому числі нанесену шкоду психічному здоров`ю потерпілої.

Попередня перевірка за заявою ОСОБА_3 , відповідальними особами ВП №1 не закінчена. На цьому етапі перевірки, викладені в заяві твердження про психологічний тиск та негативний психоемоційний стан дитини, не підтвердились.

Зазначені в заяві ОСОБА_3 обставини підтверджують наявність спору між ним та ОСОБА_4 про спосіб та форму участі батька у спілкуванні з малолітньою донькою, що на теперішній момент розглядається в порядку цивільного судочинства.

Отже, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та зобов`язання вчинити відповідні дії

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 306, 307, 372 КПК України

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність відділу поліції № 1 Бориспільського РУП ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідча суддя ОСОБА_1