печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , в порядку ст. 174 КПК України, у вимогах якого просить скасувати арешт майна накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 у справі № 757/56733/23-к, у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що арешт майна було накладено без належних правових підстав та без достатнього обґрунтування. Заявник вказує, що під час постановлення ухвали про накладення арешту не було враховано відсутність правових підстав для арешту майна, яке не має жодного зв`язку з кримінальним провадженням. Крім того, на даний час наявні підстави для скасування арешту, оскільки досудове розслідування триває протягом тривалого часу, при цьому жодній особі не повідомлено про підозру, а відтак вищенаведене зумовлює необхідність скасування арешту майна.

У судовому засіданні представник власника майна вимоги визначені у клопотанні підтримав, просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що потреба у застосуванні заходу забезпечення не відпала, арешт накладений обґрунтовано та підстави для його скасування відсутні.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 у справі № 757/56733/23-к накладено арешт на корпоративні права ПП «Вектра Плюс» (), із забороною відчуження, розпоряджання та користування.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.

Більш того, матеріали провадження не містять обґрунтувань та доказів, які могли б слугувати належними підтвердженнями обґрунтованості підстав для скасування арешту майна.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак наявні підстави для подальшого арешту майна, та таке обмеження забезпечить «справедливий баланс» між засобами та метою яку прагне достягти орган досудового розслідування, а відтак клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000076 від 05.01.2023- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1