Провадження № 1-кс/947/8613/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , що погоджене з прокурором відділом Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000043 від 17.01.2022 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця c. Коханівка Ананьївского району Одеської області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, має дитину, без офіційного місця роботи, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

10 червня 2025 року до Київського районного суду м. Одеса надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 17.01.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_7 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання та послався на визнання підозрюваним вини, співробітництво зі слідством, формальність процесуальних ризиків, міцні соціальні зв`язки, необхідність виплачувати кредитні зобов`язання. Просив застосувати домашній арещт або визначити мінімальний розмір застави.

2.4. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

10.06.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України (в редакції Закону України № 2617-VIII від 22.11.2018), за кваліфікуючими ознаками: внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей; ч. 4 ст. 191 КК України (в редакції Закону України № 2617-VIII від 22.11.2018) - заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого у великих розмірах.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що веденої спрощеної процедури закупівлі, 17.04.2020 в.о. директора департаменту міського господарства Одеської міської ради ОСОБА_8 (далі Замовник) укладено з директором ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» ОСОБА_4 (далі Підрядник) договір про надання послуг № 249 на виконання робіт щодо капітального ремонту житлового будинку за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 40, згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1.2013 (Інші завершальні будівельні роботи код 45450000-6 за ДК 021-2015) (надалі Договір).

Згідно протоколу № 1/2019 загальних зборів учасників ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» ОСОБА_4 обрано та призначено на посаду директора ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ».

Згідно пункту 4.2 статуту ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» виконавчим органом Товариства одноосібно являється директор Товариства.

Згідно пункту 5.3 та 6.3 статуту ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» Директор призначається та звільняється Загальними зборами Учасників Товариства.

Згідно пунктів 6.1 6.2 статуту ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» Директор здійснює управління поточною діяльністю Товариства, він підзвітний Загальним зборам Учасників Товариства і відповідає перед ними за діяльність Товариства в рамках компетенції і прав, наданих йому Статутом, рішеннями Загальних зборів Учасників Товариства та іншими внутрішніми документами, які затверджують Загальні збори Учасників Товариства.

Відповідно до пункту 6.6 статуту ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» ОСОБА_4 як директор наділений наступними повноваженнями: 1) без довіреності здійснювати дії від імені Товариства, з урахуванням обмежень, встановлених Статутом; 2) представляти інтереси Товариства перед третіми особами; 3) приймати рішення про укладення, зміну чи розірвання будь-яких правочинів (договорів та інших угод); 4) видавати довіреності на виконання від імені Товариства дій: - що відносяться до компетенції Директора; - що не відносяться до компетенції Директора, але рішення про здійснення яких було прийняте Загальними зборами і доведене до відома Директора. В тексті довіреностей, прийняття рішення про видачу яких відноситься до компетенції Загальних зборів, Директор обов`язково зазначає номер та дату прийняття відповідного рішення на підставі якого йому надано повноваження на видачу такої довіреності; 5) відкривати поточні, депозитні, валютні та інші рахунки Товариства в банківських установах у будь-якій валюті; 6) на виконання своїх повноважень видавати внутрішні нормативні акти Товариства - накази і розпорядження, які є обов?язковими для виконання працівниками Товариства; 7) підписувати від імені Товариства з трудовим колективом або його представниками колективний договір, проект якого затверджується Загальними зборами; 8) приймати на роботу та звільняти з роботи працівників Товариства, укладати з ними трудові договори, застосовувати засоби заохочення та накладати стягнення; 9) призначати та звільняти заступників, призначати тимчасово виконуючих обов`язки на період своєї відсутності; 10) пред`являти претензії та подавати до суду позови від імені Товариства, у разі порушення прав та законних інтересів Товариства з боку третіх осіб; 11) інші повноваження, що належать до його компетенції та пов`язані з управлінням поточною діяльністю Товариства.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

З огляду на викладене, у зв`язку із здійсненням підприємницької діяльності ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» при проведенні робіт щодо капітального ремонту житлового будинку за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 40, згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1.2013 (Інші завершальні будівельні роботи код 45450000-6 за ДК 021-2015), ОСОБА_4 , будучи наділеним організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, здійснював керівництво трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників та здійснював управління приватним майном, використовував у своїй діяльності офіційні організаційно-правові документи у вигляді наказів, розпоряджень, вказівок, на правах єдиноначальності та в межах своєї компетенції, обов`язкові для виконання підлеглими, тобто відповідно до ст. 18 КК України, є службовою особою.

Відповідно до положень вказаного Договору Підрядник ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ», в особі ОСОБА_4 , зобов`язався на свій ризик за завданням Замовника виконати роботи щодо капітального ремонту житлового будинку за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 40, згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1.2013 (Інші завершальні будівельні роботи код 45450000-6 за ДК 021-2015), в обсязі передбаченому погодженою Сторонами кошторисною документацією, а Замовник в свою чергу зобов`язався прийняти і оплатити виконані роботи.

Пунктом 4.1 Договору визначено, що розрахунок за договором проводиться на підставі акту приймання виконаних будівельних робіт (№ КБ-2В) та довідці про вартість виконаних будівельних робіт (№ КБ-3), при наявності бюджетних коштів на рахунку Замовника.

Відповідно до Розділу 6 «Здача і приймання робіт» Договору, передача обсягів виконаних будівельних робіт Підрядником замовнику здійснюється згідно акту приймання виконаних будівельних робіт (№ КБ-2В) та довідці про вартість виконаних будівельних робіт (№ КБ-3).

Форма акту приймання виконаних будівельних робіт № КБ-2в та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати № КБ-3 мають статус примірних форм первинних документів з обліку в будівництві, які наведено в додатку Т та додатку У до Національного стандарту «Правила визначення вартості будівництва» ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 (далі ДСТУ Б Д.1.1-1:2013). Під будівельними роботами мають на увазі будівельні, монтажні, ремонтно-будівельні, реставраційно-відновлювальні та пусконалагоджувальні роботи.

Відповідно до п. 1.2 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 цей стандарт носить обов`язковий характер при визначені вартості будівництва об`єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

У період з 17.04.2020 по 25.08.2020 силами та засобами ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» виконано роботи з капітального ремонту житлового будинку за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 40.

У подальшому, 25.08.2020 ОСОБА_4 , маючи умисел на заволодіння бюджетними коштами Департаменту міського господарства Одеської міської ради, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій і бажаючи настання шкідливих наслідків, керуючись корисливим мотивом, вніс до актів приймання виконаних будівельних робіт (примірної форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт (примірної форми КБ-3), завідомо неправдиві відомості про види та вартість робіт, які фактично не виконувались та витрати на матеріали, які фактично не використовувались, завищивши обсяги фактично понесених ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» витрат на суму 393 901,58 грн, які надав для оплати представниками Департаменту міського господарства Одеської міської ради.

Зокрема, до акту примірної форми КБ-2в № 1/249 за серпень 2020 року від 25.08.2020 приймання виконаних будівельних робіт (Далі Акт) ОСОБА_4 внесено недостовірні відомості щодо обсягів і вартості виконаних робіт:

-фарба перхлорвінілова фасадна, згідно акту складає 0.0348 т., фактично складає 0 т.;

- Мастіка двокомпонентна гермегязувальна, згідно акту складає 2759, 35 кг., фактично складає 500 кг.;

-Пінорполіетиленовий джгут ППЕ-Ж, згідно акту складає 1522, 5 м3, фактично складає 0 м3.

Таким чином, до акту примірної форми КБ-2в № 1/249 за серпень 2020 року від 25.08.2020 приймання виконаних будівельних робіт, ОСОБА_4 у невстановленому місці у невстановлений час внесено недостовірні відомості щодо обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та вартості устаткування на загальну суму 393 901,58 грн.

У подальшому, 31.08.2020 на підставі наданого ОСОБА_4 акту примірної форми КБ-2в № 1/249 за серпень 2020 року від 25.08.2020 до якого внесено недостовірні відомості щодо обсягів і вартості виконаних будівельних робіт, Департаментом міського господарства Одеської міської ради перераховано на розрахунковий рахунок ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» бюджетні кошти у сумі 787 481,26 грн, у тому числі безпідставно нараховані 393 901,58 грн.

Таким чином, 31.08.2020, ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, заволодів бюджетними коштами у сумі 393 901,58 грн.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленого ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

-протоколом огляду житлового будинку за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 40, за участю судового експерта ОНДІСЕ;

-висновком судової будівельно-технічної експертизи за результатами проведення якої встановлено завищення обсягів і вартості виконаних будівельних робіт;

-висновком судової економічної експертизи за результатами проведення якої встановлено, що документально підтверджується взаємовідносини та завищення обсягів і вартості виконаних будівельних робіт по договору № 249 від 17.04.2020;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України. Зазначена обставина свідчить про можливість його перетину, у тому числі поза офіційними пунктами пропуску. А тому існуючі законодавчі обмеження для виїзду громадян України за кордон, на що звертала увагу сторона захисту, не виключають такої можливості.

Підозрюваний не має офіційного місця роботи.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

3.6. Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

ОСОБА_4 може вдатись до спроб знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та вказують на його причетність до скоєння даного кримінального правопорушення. Крім того, ОСОБА_4 перебуваючи на посаді директора ТОВ «СД БЛАГОУСТРІЙ» та виконуючи функції службової особи здійснював капітальні ремонти ряду інших об`єктів. На теперішній час перевіряється його причетністьдо скоєння інших протиправних дій та збираються відповідні матеріали.

3.7. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Також ч. 2 ст. 183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_4 належить до цього переліку як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваної, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні детектива, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.8. Щодо визначення розміру застави

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, високий ступінь встановлених ризиків, то слідчий суддя приходить до висновку, що лише застава в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 302 800 грн. зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом.

3.10. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

1.У разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичність; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, а саме: до Головного управління ДМС в Одеській області.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України.

За таких обставин клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з врахуванням визначеного розміру застави підлягає частковому задоволенню.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , що погоджене з прокурором відділом Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000043 від 17.01.2022 року відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Обрати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10 серпня 2025 року включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в сумі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 302 800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваному ОСОБА_4 обов`язки строком до 10 серпня 2025 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичність; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, а саме: до Головного управління ДМС в Одеській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1