Справа № 756/2607/24
Номер провадження № 1-кп/756/681/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 8 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, яке внесене 16.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000151, у відношенні:

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Київ, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою АДРЕСА_3 , обвинувачених у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а також клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває на розгляді наведене судове провадження.

1.2. Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України про продовження строку дії обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, оскільки, на думку прокурора, наразі продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. На думку прокурора наразі продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та учинити інше кримінальне правопорушення.

На вказані ризики, на думку прокурора, вказують ті обставини, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілих та свідків є те, що йому відомі місця проживання, потерпілих, свідків, оскільки він ознайомлений зі змістом протоколів допиту, а тому шляхом погрози та підкупу може схиляти їх до дачі неправдивих показань або відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на здійснення судового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слід враховувати мету, спосіб та обстановку вчинення даного кримінального правопорушення, враховуючи винятковий характер та суспільну небезпечність кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачуються останній, може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню судового розгляду.

В обґрунтування ризику учинення іншого кримінального правопорушення, прокурор покликається на те, ОСОБА_4 учинив корисливий злочин, пов`язаний із застосуванням насильства щодо потерпілого, ураховує введений військовий стан на території України. На думку прокурора, така поведінка може свідчити про можливість ОСОБА_4 продовження вчинення аналогічних дій, або взагалі учинення іншого кримінального правопорушення.

2.2. Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора та змінити запобіжний захід на більш м`який, що не пов`язаний з тримання під вартою, не погоджуючись із існуванням ризиків, які наведені прокурором в клопотанні про продовження запобіжного заходу. Крім того захисник просив урахувати, що вказаний запобіжний захід діє значний час, а отже ризики, окрім іншого, є неактуальними.

2.3. ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав захисника та просив обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, або застосувати альтернативний запобіжний захід.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Злочин, передбачений ч. 4 ст. 186 КК України відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

3.2. Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Як вбачається з положень ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку дії тримання під вартою здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Аналізуючи положення ст. 194 КПК України разом із загальними положеннями КПК України щодо судового провадження в суді першої інстанції, можна дійти висновку, що при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри, тобто відповідно до статей 194, 199 КПК України під час процедури продовження запобіжного заходу, слід ураховувати, що надання оцінки доказів у справі відбувається лише в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що на стадії судового розгляду суд не може робити висновок щодо обґрунтованості підозри чи то обвинувачення безпосередньо шляхом надання оцінки доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Цими відомостями, на думку суду, є висунуте в передбаченому законом порядку обвинувачення, яке є предметом дослідження суду наразі.

3.3. Отже, суд, на підставі розумної оцінки, уважає причетність обвинуваченого ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для вирішення питання щодо подальшого застосування запобіжного заходу.

3.4. Досліджуючи матеріали клопотання, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення обвинувачених в судовому засіданні, а також відомості про особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків. Суд ураховує також й те, що обвинувачений раніше судимий, наразі триває воєнний стан на території України, потерпілий у судове засідання не прибуває, а його місцезнаходження достеменно не встановлено, що у своїй сукупності підвищує ймовірність настання наведених ризиків.

Однак, суд не погоджується із наявністю ризику, передбаченого п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та учинення іншого кримінального правопорушення, бо при оцінці можливості вчинення таких дій, слід виходити від відомостей у минулому, ураховуючи й те, що прокурором не наведено якими саме діями ОСОБА_4 буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

3.5. Отже, на думку суду, наразі існують підстави для продовження застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу. Також суд наголошує, що наразі саме обраний запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає особистості обвинувачених та встановленим обставинам - наявності ризиків, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством. Приймаючи таке рішення, суд відповідно до вимог ст. 178 КПК України також перевірив характеризуючи відомості щодо особистості обвинуваченого та наведені прокурором у клопотанні, як і тяжкість покарання в випадку визнання ОСОБА_5 та ОСОБА_4 винуватими.

3.6. Даючи оцінку доводам сторони захисту, зокрема ненадання разом з клопотанням саме доказів в обґрунтування ризиків, суд ураховує, що ризиками є будь-які фактичні дані. При цьому, такі фактичні дані не можуть бути обмеженими тими, які визначені в ст. 84 КПК України. Оскільки такі дані, на думку суду, повинні свідчити лише про можливості існування певних підозр, тобто вірогідності настання наслідків, запобіжником яких є запобіжний захід. А отже, судом наведено існування саме тих достатніх підстав відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, які, на його думку, є доказами в розумінні положень ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.7. На думку суду, саме обраний запобіжний захід - тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу та особистості обвинуваченого, встановленим обставинам - усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.

Судом, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при прийнятті такого рішення, було також вивчено відомості, що характеризують особистість обвинувачених, які наведені прокурором у клопотанні, а також стороною захисту. Але, їх сукупність не дає підстав аби змінити обраний ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та продовження відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України строку дії запобіжного заходу.

3.8. Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2024 року для працездатних осіб складає 3028 гривень.

Для того, аби можна було вважати заставу такою, яку обвинувачений здатен внести та яка може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен урахувати положення статей 177, 178 КПК України, а також раціонально співставити її розмір з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину, як і матеріальним станом обвинуваченого.

3.9. Ураховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, стадію судового провадження, строк застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, а також те, що вирішення питання застосування альтернативного запобіжного заходу в виді застави є правом суду, як і те, що з часом ризики дещо зменшуються.

Крім того, суд ураховує тривалий час перебування обвинувачення під вартою, а також і те, що обвинуваченим застава не внесена, бо в останнього відсутні відповідні кошти. За наведених підстав, суд вважає можливим при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 застосувати альтернативний запобіжний захід у виді застави у меншому розмірі, яку обвинувачений має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільненим з-під варти та на нього може бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

3.10. Наведене вказує, що є підстави для зменшення розміру застави, на розмір, який може забезпечити виконання обвинуваченим обов`язків та усунути ризики.

На переконання судді, застава у розмірі 15 (п`ятнадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 420 (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять) грн 00 коп здатна забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладеного на нього обов`язків, а саме з`являтися за першою вимогою до суду, не відлучатися з Київської області без дозволу суду; - повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 182-184, 194, 197, 199, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 в вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 в вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 15 (п`ятнадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 420 (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять) грн 00 коп.

Визначений розмір застави необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У випадку внесення застави обвинуваченим, останній буде вважатися таким, до яких застосовано запобіжний захід у вигляді застави, із покладенням зобов`язання за першою вимогою до суду, а також покладенням обов`язків, зокрема:

- не відлучатися з Київської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку її дії є 13.10.2024.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду, або в той же строк та в тому ж порядку, з моменту отримання повного тексту ухвали.

Суддя ОСОБА_1