МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

26 грудня 2023 року Справа №370/3270/23

Слідчий суддя Макарівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт Макарів Київської області клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0004975 від 08.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, -

в с т а н о в и в:

Володілець майна ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому вказав, що 12.12.2023 року слідчим суддею Макарівського районного суду Київської області постановлено ухвалу накладено арешт на на майно в кримінальному провадженні №0004976 від 08.12.2023 року, вилучене 07.12.2023 року в період часу з 15 год. 05 хв. по 15 год. 50 хв. слідчим було проведено огляд місця події, а саме пилорами, розташованої неподалік вул. Ковпка в смт Кодра Бучанського району Київської області за Google-координатами 50,5888482 29,5719991, та як в подальшому було встановлено знаходиться за адресою: вул. Шевченка, 21, смт Кодра, а саме накласти арешт на наступне майно:

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 20 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 22 см;

-4 колоди довжиною 3 м та діаметром 23 см;

-2 колоди довжиною 3 м та діаметром 24 см;

-2 колоди довжиною 3 м та діаметром 25 см;

-6 колод довжиною 3 м та діаметром 27 см;

-3 колоди довжиною 3 м та діаметром 29 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 31 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 32 см;

-3 колоди довжиною 3 м та діаметром 33 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 34 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 40 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 43 см;

-2 колоди довжиною 3 м та діаметром 47 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 13 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 14 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 17 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 18 см;

-3 колоди довжиною 2 м та діаметром 19 см;

-2 колоди довжиною 2 м та діаметром 20 см;

-3 колоди довжиною 2 м та діаметром 21 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 22 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 26 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 27 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 41 см.

Заявник вказує, що накладення арешту на зазначене у ухвалі Макарівського районного суду Київської області від 12 грудня 2023 року майно є безпідставний та неаргументованим, а отже таким, що підлягає скасуванню виходячи з наступних підстав.

При зверненні до суду будь-яких даних на підтвердження того, що вказане майно відповідає критеріям ст.98 КПК України, окрім лише постанови про визнання 54 колод породи дерева «сосна» без бірок різного діаметру та довжини речовими доказами у кримінальному провадженні, яка сама по собі не є беззаперечним фактом для застосування арешту та не є належним аргументом для подальшого даного майна під арештом. Крім того, не було оцінено розумність і співрозмірність обмеження мого права володіння та права власності, власників арештованого майна, якими є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 завданням кримінального провадження, а також наслідків арешту належного їм майна.

Так, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відповідно до товарно-транспортних накладних серії ЮЖД №830896 від 29.09.2023 року та ЮЖЕ №370206 від 22.03.2023 року придбали у ДП «Ліси України» «Радомишлянське лісомисливське господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» деревину в кількості 233 шт., 21.4930 м3 та 56 шт., 13.9450 м3, що підтверджується товарно-транспортними накладними.

11 травня 2023 року та 08 листопада 2023 року між мною та ОСОБА_4 і ОСОБА_5 було укладено договора про надання послуг, відповідно до яких, я, як фізична особа-підприємець, до видів діяльності якого відноситься переробка деревини, взяв на себе обов`язок здійснити розпиловку необробленої деревини на пиломатеріали (дошку), а останні прийняти пиломатеріали та оплатити надану - послугу.

На виконання укладених договорів' про надання послуг, мною починаючи з травня 2023 року до теперішнього часу здійснюється його виконання, а тому описані та арештовані колоди деревини є саме тією деревиною, яка належить ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Разом з тим, відповідно до протоколу огляду було описано та вилучено 54 колоди, в клопотанні про накладення арешту на майно, слідчий за погодженням з прокурором просили накласти арешт на 43 колоди , а згідно ухвали, суд наклав арешт на 45 колод дереви.

Крім того, як вбачається з клопотання про накладення арешту на майно та ухвали Макарівського районного суду Київської області від 12 грудня 2023 року, кримінальне провадження здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, а саме незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяло істотної шкоди.

Проте, жодних доказів незаконної порубки та осіб, яка нібито була здійснена в зазначених вище документах не наведено.

Враховуючи викладене, володілець майна просив слідчого суддю скасувати арешт майна за вказаною ухвалою слідчого судді.

У судове засідання заявник не з`явився, просив розглядати без його участі, клопотання підтримує та просив його задовольнити з наведених підстав в ньому.

У судове засідання слідчий не з`явився, належним чином повідомлений.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали, додані до нього, слідчий суддя керується наступним.

За змістом ст. 174 КПК України власники майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Вказані особи також мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко - чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Стаття 167 КПК України визначає, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Статтею 168 КПК України визначений порядок тимчасового вилучення майна, а саме: тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судці або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий судця, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт накладався у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених п. З, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь- якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається з доданих до клопотання документів, в ухвалі слідчого судді про накладення арешту на майно відсутнє обґрунтування щодо відповідності вказаного рухомого майна критеріям ст. 98 КПК України. Постанова про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні сама по собі також не може бути доказом відповідності арештованого майна вказаним критеріям, оскільки не відносить це майно до знарядь, об`єктів кримінального правопорушення і слідчий при цьому не вказує, які обставини кримінального правопорушення, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, передбачені ст. 91 КПК України, він збирається доводити за допомогою вказаних речових доказів. Крім того, не було оцінено співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідків арешту майна заявника.

З огляду на вище викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання є обгрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки володілець майна є ФОП, до видів діяльності переробка деревини, має всі документи на дану деревину, а тому і зберігав її законно та підтверджень що саме ця деревина була незаконно зрубана слідчим не доведено та жодних доказів не надано, так само як і не доведено де саме незаконно зрубано було дану деревину.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в даному випадку арешт на вказане майно було накладено необґрунтовано, а тому його слід скасувати.

Керуючись вимогами ст.ст. 170, 172-174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0004975 від 08.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України - задовольнити.

Арешт за ухвалою слідчого судді Макарівського районного суду Київської області від 12.12.2023 року №370/3270/23 у даному кримінальному провадженні якою накладено арешту на майно, а саме:

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 20 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 22 см;

-4 колоди довжиною 3 м та діаметром 23 см;

-2 колоди довжиною 3 м та діаметром 24 см;

-2 колоди довжиною 3 м та діаметром 25 см;

-6 колод довжиною 3 м та діаметром 27 см;

-3 колоди довжиною 3 м та діаметром 29 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 31 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 32 см;

-3 колоди довжиною 3 м та діаметром 33 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 34 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 40 см;

-1 колода довжиною 3 м та діаметром 43 см;

-2 колоди довжиною 3 м та діаметром 47 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 13 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 14 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 17 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 18 см;

-3 колоди довжиною 2 м та діаметром 19 см;

-2 колоди довжиною 2 м та діаметром 20 см;

-3 колоди довжиною 2 м та діаметром 21 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 22 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 26 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 27 см;

-1 колода довжиною 2 м та діаметром 41 см.

скасувати.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1