Справа № 274/2314/25
Провадження № 1-кс/0274/642/25

Ухвала
03.04.2025 р. м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Райки Бердичівського району Житомирської області, українцю, громадянину України, з неповною середньою освітою, розлученому, маючому на утриманні малолітню дитину, учаснику бойових дій, інваліду 3-ї групи, не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,
в с т а н о в и в :
03.04.2025 р. слідчий СВ Бердичівського РВП ОСОБА_6 за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням про застосування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, з покладенням на нього обов"язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
В клопотанні орган досудового слідства необхідність прийняття такого рішення аргументував тим, що ОСОБА_5 обгрунтовано підозрюється у придбанні, зберіганні та носінні бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Також орган досудового розслідування у клопотанні посилається на ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, враховуючи дані щодо підозрюваного ОСОБА_5 , зважаючи на тяжкість вчиненого злочину та міру покарання, що загрожує у разі визнання винуватим, тому під час досудового розслідування останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. У зв"язку з чим, застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливість запобігання вказаному ризику.
01.04.2025 р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
02.04.2025 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
В судовому засіданні прокурор у своєму виступі клопотання слідчого підтримав з підстав, зазначених в ньому, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органу досудового розслідування та суду.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні у своєму виступі щодо задоволення клопотання слідчого у вигляді цілодобового домашнього арешту заперечив, просив обрати домашній арешт у нічний час. Пояснив, що він займається вирощуванням птиці, має домашне господарство, тому йому потрібно їздити до м. Бердичева закуповувати корма. Щодо обставин події зазначив, що він дійсно з товаришем того дня у вечірній час гуляли по вул. Олімпійській в м. Бердичеві в пошуках місця для риболовлі. В кущах він побачив гранату, забрав її, оскільки був військовослужбовцем, тому знає, як з нею поводитися. Мав намір викинути гранату в річку. За вказаною адресою проживає протягом трьох років разом з бувшою дружиною, малолітньою дитиною, двома бабусями, тещею та тестем. Зазначив, що алкоголь не вживає. До відповідальності не притягувався. Служив у ЗСУ, починаючи з 2022 р. У 2023 р. був звільнений з військової служби у зв"язку з отримани пораненням. Раніше бойовими припасами не цікавився.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні у своєму виступі щодо задоволення клопотання слідчого у вигляді цілодобового домашнього арешту заперечив. Зазначив, що матеріали клопотання не містять доказів щодо ухилення підозрюваного від явки до слідчого чи суду. Просив звернути увагу, що під час зупинки підозрюваного та його огляду працівниками поліції, останній не мав наміру втікати від них. Підозрюваний має ІІІ групу інвалідності, має стійкі соціальні зв"язки, має на утриманні малолітню дитину, до відповідальності не притягувався, тому просив обрати відносно ОСОБА_5 домашній арешт в нічний час (з 23 до 06 год).
Слідчий суддя, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.
Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 8 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Також Вищий Спеціалізований Суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» наголошує, що, вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Згідно ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 01.04.2025 р., о 17 год 50 хв 01.04.2025 р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
02.04.2025 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 у невстановлений слідством час, у невстановленому слідством місці та невстановленим слідством способом придбав корпус оборонної осколкової ручної гранати «Ф-1» та підривач - уніфікований запал дистанційної дії «УЗРГМ», які незаконно зберігав при собі у лівій кишені своєї кофти без передбаченого законом дозволу до 01.04.2025 р.
Цього ж дня, у період часу із 19 год 43 хв до 20 год 00 хв працівниками поліції під час проведення особистого обшуку ОСОБА_5 поблизу будинку № 120 по вул. Олімпійській в м. Бердичеві виявлено та вилучено корпус оборонної осколкової ручної гранати «Ф-1» з підривачем - уніфікованим запалом дистанційної дії «УЗРГМ», які при конструктивному поєднанні являються оборонною осколковою гранатою Ф-1, що належить до бойових припасів.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у придбанні, зберіганні та носінні бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Отже, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрювану особу з певним злочином, та які не повинні бути переконливими в тій мірі, щоб звинуватити особу у його вчиненні, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.
При вирішенні вказаного клопотання, слідчим суддею встановлено, що докази, надані слідчим, свідчать про існування обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, яка дає підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними по справі та дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме:
- протоколом затримання від 01.04.2025 р. в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , в ході якого у ОСОБА_5 виявлено та вилучено корпус оборонної осколкової ручної гранати «Ф-1» та підривача - уніфікованого запалу дистанційної дії «УЗРГМ», які були поєднанні між собою;
- протоколами допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 02.04.2025 р., які були присутні в якості понятих при вилученні у ОСОБА_5 корпусу оборонної осколкової ручної гранати «Ф-1» та підривача - уніфікованого запалу дистанційної дії «УЗРГМ», які були поєднанні між собою;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.04.2025 р., який виявив у ОСОБА_5 корпус оборонної осколкової ручної гранати «Ф-1» та підривач - уніфікованого запалу дистанційної дії «УЗРГМ», які були поєднанні між собою;
- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 02.04.2025 р., зі змісту якого ОСОБА_5 вину у вчиненому визнав;
- висновком експерта № СЕ-19/106-25/5711-ВТХ від 02.04.2025 р., відповідно до якого надані на дослідження об`єкти є корпусом оборонної осколкової ручної гранати Ф-1 та підривачем уніфікованим запалом дистанційної дії УЗРГМ; при конструктивному поєднані наданих на дослідження об`єктів вони є оборонною осколковою ручною гранатою Ф-1, яка належить до вибухових пристроїв промислового виготовлення до бойових припасів;
- іншими матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Ризиком у контексті кримінального процесуального законодавства є певна ступінь ймовірності того, що підозрюваний вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
При обранні запобіжного заходу слідчим суддею враховується, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, санкцією якого визначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років. Враховується ступінь суспільної небезпечності вчиненого злочину, який направлений проти громадської безпеки.
Встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 не працює, розлучений.
Зазначене свідчить про ймовірність підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та/ або суду. Тому є достатні підстави вважати про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Разом з тим, слідчий суддя приймає до уваги той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 станом на день розгляду клопотання в суді має зареєстроване місце проживання, хоч і розлучений, але проживає за місцем свого постійного проживання разом з родиною, має на утриманні малолітню дитину, що свідчить про наявність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_5 за місцем його проживання.
Також при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий суддя оцінив в сукупності обставини, визначені ст. 178 КПК України, та враховує дані щодо особи ОСОБА_5 , який має молодий вік, є несудимим, має постійне місце реєстрації та місце проживання, де проживає разом з родиною, має на утриманні малолітню дитину, є учасником бойових дій, має інвалідність ІІІ групи, вину у вчиненому визнає.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
На підставі вище наведеного, слідчий суддя приходить до переконання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, оскільки такий запобіжний захід буде достатнім та необхідним для забезпечення його належної процесуальної поведінки, та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов"язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати житло, в якому він проживає, за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 23:00 год до 06:00 год наступного дня; прибувати за викликом до слідчого, прокурора та/ або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає (Житомирська область, Бердичівський район, с. Слободище) без дозволу слідчого, прокурора та/ або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176, 177, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов"язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати житло, в якому він проживає, за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 23:00 год до 06:00 год наступного дня;
- прибувати за викликом до слідчого, прокурора та/ або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає (Житомирська область, Бердичівський район, с. Слободище) без дозволу слідчого, прокурора та/ або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
В іншій частині клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 відмовити.
Обов`язки, визначені ухвалою суду, покладаються на підозрюваного, згідно ст. 194 ч. 7 КПК України, на строк не більше двох місяців, тобто до 03 червня 2025 року включно.
У разі необхідності цей строк може бути продовжено за клопотанням прокурора.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Бердичівського районного відділу поліції Головного Управління Національної Поліції в Житомирській області.
Згідно ст. 181 ч. 4 КПК України орган національної поліції зобов"язаний негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п"яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1