Справа № 712/1516/25
Провадження № 1-кс/712/706/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкас Пересунько Я.В., при секретарі Руденко А.В., за участі ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

6 лютого 2025 року на розгляд слідчого судді передано указану скаргу, в якій ОСОБА_1 просить зобов`язати відповідальну особу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за ст. 190 КК України за його заявою від 6 грудня 2024 року .

Скаргу обґрунтовано тим, що 3 жовтня 2024 року працівники АТ КБ «ПриватБанк» повідомили його про блокування всіх рахунків, у тому числі й депозитного, у зв`язку з, начебто, шахрайськими діями з його боку.

У таких діях банку ОСОБА_1 вбачає ознаки злочину за ст. 190 КК України, у зв`язку з чим неодноразово звертався до поліції, проте відомості про злочин до ЄРДР внесено не було.

У судовому засіданні ОСОБА_1 скаргу підтримав.

Представник Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Заслухавши заявника, дослідивши матеріали скарги та додані до неї копії документів, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно із ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що 6 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області із заявою про вчинення щодо нього шахрайства, що полягало в блокуванні АТ КБ «ПриватБанк» його банківських рахунків, в тому числі й депозитного.

Згідно з довідкою від 30 грудня 2024 року, затвердженою начальником Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області, перевіркою поліції встановлено, що ОСОБА_1 має банківську картку № НОМЕР_1 АТ КБ «ПриватБанк» та отримав повідомлення від банку про її блокування у зв`язку з тим, що через цю картку начебто проходять операції шахрайського характеру. Враховуючи що у вказаній ситуації виникли цивільно-правові відносини між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 , то заявнику рекомендовано звернутись до суду.

Відповідно до п.2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Також, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Згідно правового висновку, який висловлений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, за змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Така позиція узгоджується з правовою позицією, що висловлена Другою судовою палатою ККС ВС у постанові від 30 вересня 2021 року, справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20.

Дійсно кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналіз наданих ОСОБА_1 слідчому судді матеріалів свідчить про те, що він не згоден із блокуванням АТ КБ «ПриватБанк» його банківського та депозитного рахунків, яке було здійснено банком на підставі укладених між сторонами цивільно-правових договорів.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечив існування договірних правовідносин між ним та АТ КБ «ПриватБанк».

З огляду на викладене, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення скарги ОСОБА_1 на бездіяльність поліції щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за ст. 190 КК України до ЄРДР, оскільки із поданої ним заяви про вчинення кримінального правопорушення не вбачається, що щодо нього було вчинено злочин за ст. 190 КК України.

За таких обставин, у задоволенні скарги необхідно відмовити, а порушені права заявника може бути відновлено шляхом звернення до суду з відповідним цивільним позовом до АТ КБ «ПриватБанк».

Керуючись ст. ст.214, 303, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалу може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: Я.В. Пересунько