КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Справа №133/279/24

Провадження №1-кп/133/387/24

09.12.24 м. Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачуваного ОСОБА_4 ,

представника потерпілих - адвоката ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

представника власника майна ОСОБА_7 ,

розглядаючи у судовому засіданні в м. Козятині обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000680 від 22.08.2023, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час щодо обвинуваченого, представника власника майна про часткове скасування арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

09.12.2024 в судовому засіданні прокурор Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, мотивуючи тим, що строк запобіжного заходу, встановлений ухвалою суду від 21.10.2024 спливає, однак не вбачається за можливе, що судовий розгляд буде завершений до закінчення такого строку.

При цьому прокурор вказав, що ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, існують, вони не зменшились, а тому продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту є доцільним з метою запобігання ризикам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

06.06.2024 представника власника майна ОСОБА_7 подав до суду клопотання про часткове скасування арешту на майно, в якому просив: скасувати арешт із автомобіля марки «DAF FT XF 105.510», державний номерний знак НОМЕР_1 ; напівпричепа марки «FRUEHAUF TX 34», державний номерний знак НОМЕР_2 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 видане 14.12.2017 р. ТСЦ 1841 у Житомирській обл., свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 видане 12.11.2020 р. ТСЦ 1841 у Житомирській обл. в частині їх користування та розпоряджання, без права відчуження, та безоплатно повернути дане майно власнику ОСОБА_8 .

В обґрунтування клопотання представник вказав, що на даний час, власник майна ОСОБА_8 не може використати своє право на користування та розпоряджання майном, a саме вище зазначеними транспортними засобами, а тому вважає, що вони мають бути передані останньому на відповідальне зберігання. Окрім цього, вказані транспортні засоби є складовою джерела доходу для ОСОБА_8 та його родини. В той самий час, не є секретом те що наявні непоодинокі випадки крадіжок та пошкодження майна громадян яке знаходиться на штраф майданчику де наданий час перебувають належні ОСОБА_8 , транспортні засоби. ОСОБА_8 , не є обвинувачуваним у кримінальному провадженні, а санкція ч. 3 т. 286 КК України, не передбачає спеціальної конфіскації. Також органам досудового слідства не було перешкод у вчиненні слідчих дій пов`язаних з вищевказаними транспортними засобами та на даний час всі необхідні слідчі дії по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000680 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.286 КК України проведені в повному обсязі.

Захисник обвинуваченого не заперечував щодо клопотання прокурора, однак заперечував щодо клопотання про скасування майна, оскільки судовий розгляд не закінчено.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував щодо продовження йому строку запобіжного заходу, щодо скасування арешту заперечував.

Представник потерпілих підтримав клопотання прокурора та заперечував щодо клопотання про скасування арешту на майно.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_7 клопотання про часткове скасування арешту на майно підтримав.

Розглянувши клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд дійшов таких висновків.

Так, запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Така позиція узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 15 грудня 2016 року у справі "Ігнатов проти України" вказав, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36). При цьому, висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними.

Вимоги ст. 194 КПК України, зобов`язують суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, так само як і його продовження (ст. 199 КПК України), встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обвинуваченому ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 14.12.2023 було продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 11.02.2024.

Ухвалою судді Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 07.02.2024 ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 06.04.2024.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 19.02.2024 було скасовано ухвалу Козятинського міськрайонного суду від 07.02.2024 та до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 06.04.2024.

Ухвалою Козятинського міськрайонного суду від 01.04.2024 ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 30.05.2024.

Ухвалою Козятинського міськрайонного суду від 23.05.2024 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби до 21.07.2024, який в подальшому було неодноразово продовжено судом.

Обґрунтованість підозри обвинуваченого була встановлена слідчим суддею при обранні запобіжного заходу обвинуваченому. 01.02.2024 до суду був направлений обвинувальний акт щодо вказаної особи. Отже, суд вважає встановленою обґрунтованість підозри, як одну із обставин, що підлягає з`ясуванню. Разом з тим, у суду немає підстав вважати, що обґрунтованість підозри при обранні запобіжного заходу не була встановлена, оскільки відповідна ухвала слідчого судді не скасована судом вищої інстанції, та відомостей, які б обґрунтовували такі сумніви, суду надано не було.

Отже, суд вважає встановленою обґрунтованість підозри, як одну із обставин, що підлягає з`ясуванню.

В обґрунтування ризиків, визначених п.п. 1, 3, 4 ст. 177 КПК України, щодо ОСОБА_4 прокурор вказує, що такі ризики продовжують існувати. У клопотанні прокурор посилається на те, що оскільки ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке є тяжким, та за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, під страхом можливого притягнення його до кримінальної відповідальності та загрози призначення в подальшому судом реальної міри покарання може переховуватися від суду.

Суд вважає, що ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме - утекти з місця проживання (як вказано у клопотанні) є необґрунтованим, по своїй суті є вказівкою на існування ризику переховування, щодо якого судом вже здійснена оцінка, а отже - є недоведеним. Так, не обґрунтовано, які дії обвинуваченого мають місце, а які - можуть бути вчинені у майбутньому, що у своїй сукупності не доводить існування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також судом встановлено, що обвинуваченому відомі особи та місце їх перебування потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні, а отже ризик незаконно впливати на потерпілого та свідка наявний.

Ризик переховуватись від судового слідства є доведеним з огляду на обставини справи та санкцію статті, якою передбачено покарання за відповідною статтею.

Отже, встановлені раніше ризики не зникли і не зменшились, а тому є доцільним продовжити раніше застосований запобіжний захід, оскільки це є необхідним для забезпечення виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

Вирішуючи питання щодо строку продовження запобіжного заходу, суд бере до уваги стадію кримінального провадження, необхідність дотримання розумних строків кримінального провадження та приходить до висновку про продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на строк 60 днів, з покладанням на обвинуваченого обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

Щодо клопотання про часткове скасування арешту на майно суд дійшов такого висновку.

Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий.

Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до пункту 20 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 за № 1104, зберігання речових доказів у вигляді автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів здійснюється на спеціальних майданчиках і стоянках територіальних органів Національної поліції для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів.

Як вбачається з ухвали слідчого судді майно, на яке накладено арешт відповідно до статті 98 КПК України має статус речового доказу у кримінальному провадженні №0000680, оскільки воно містять відомості, які можуть бути використані як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що клопотання про часткове скасування арешту задоволенню не підлягає, оскільки представник власника майна не довів суду, що арешт накладено необґрунтовано, та відповідно не довів, що у застосуванні даного заходу забезпечення у кримінальному провадженні відпала потреба. Судовий розгляд у кримінальному провадженні наразі триває та ще не завершено, а тому клопотання є передчасним та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 178, 322, 331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 60 днів - з 09.12.2024 по 06.02.2024 включно у певний час доби.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, наступні обов`язки на строк до 06.02.2024 включно:

1) не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду у період часу з 19:00 вечора до 08:00 ранку наступного дня;

2) прибувати за першим викликом до суду, прокурора;

3) утриматися від будь-якого спілкування зі свідками, потерпілими та експертами у даному кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити ОСОБА_4 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, згідно з якими працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати засоби контролю.

Ухвалу суду направити для виконання у вказаний час органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_7 про часткове скасування арешту на майно залишити без задоволення.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде проголошено 16.12.2024 о 13:00.

Суддя ОСОБА_9