провадження № 1-кс/294/175/25
справа № 294/2420/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2025 року м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника СД ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, подане в рамках кримінального провадження за №0000018 від 05.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Чуднівського районного суду Житомирської області надійшло клопотання начальника СД ВП № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області про накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0395, площею 1,9066 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами села Турчинівка Житомирського району Житомирської області та перебуває у власності ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання покликається на те, що на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №6-1183/14-17-СГ від 28.02.2017 затверджено проект землеустрою щодо відведення у власність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0361, площею 2 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Раковицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області, право власності на яку 03.02.2017 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відділом у Держгеокадастру у Радомишльському районі Житомирської області.

Далі, на підставі рішення Чуднівської міської ради №1455 від 29.10.2021 затверджено проект землеустрою щодо відведення у власність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0395, площею 1,9066 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами села Турчинівка Житомирського району Житомирської області, право власності на яку 13.10.2021 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відділом у Чуднівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.02.2022, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0395.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, власником земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0395 являється ОСОБА_4 .

Зважаючи на вищевикладене та матеріали кримінального провадження у їх сукупності, на даний час у органу досудового розслідування наявні достатні підстави та розумні підозри вважати, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:0395, являється речовим доказом вчиненого кримінального правопорушення та становить вагоме значення для досудового розслідування по даному кримінальному провадженні.

У судове засідання дізнавач не з`явився, однак через канцелярію суду подав заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання без його участі, просив таке задовольнити.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слідчий суддя виходить з наступного.

У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме: з метою забезпечення збереження його як речового доказу, враховуючи те, що воно зберігає на собі сліди скоєного злочину, а також зважаючи на наявність ризиків, що його може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано чи знищено, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання відділення поліції № 2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000018 від 05.06.2023 за ч. 1 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0395, площею 1,9066 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами села Турчинівка Житомирського району Житомирської області та перебуває у власності ОСОБА_4 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6