Справа № 496/304/25
Провадження № 1-кс/496/264/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2025 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біляївка матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

10 лютого 2025 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в якому вона просить скасувати арешт на майно, а саме автомобіль марки «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_3 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 15.01.2025 року було накладено арешт автомобіль марки «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_1 . Враховуючи, що органи досудового розслідування по вказаному автомобілю було проведено всі необхідні експертизи, та на теперішній час немає необхідності утримувати автомобіль на майданчику затримання транспортних засобів, у зв`язку із чим, звернулася до суду із вказаним клопотанням.

До судового засідання ОСОБА_3 не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про час та місце розгляду клопотання.

Прокурор до судового засідання не з`явився, проте надав заяву та просив розгляд клопотання проводити у відсутність прокурора, заперечує щодо задоволення клопотання, так як кінцеве рішення у кримінальному провадженні не прийнято, арештований автомобіль є речовим доказом. На даний час органом досудового розслідування не отримані всі висновки судових експертних, об`єктом яких являється арештований автомобіль, що не виключає необхідність в повторному огляді автомобіля експертом, тому його подальша експлуатація може знищити, пошкодити, змінити сліди кримінального правопорушення, що суперечить завданням кримінального провадження.

Їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до положень ст. 174 КПК України.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 15.01.2025 року, за матеріалами кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України накладено арешт на автомобіль марки «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_1 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на праві власності належить ОСОБА_3 , однак перебуває в користуванні у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , із застосуванням заборони відчуження, користування, розпорядження.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи заявника, що арешт майна було накладено безпідставно, також не було доведено, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим та передчасним.

Заявник у клопотанні зазначає, що в застосуванні вищевказаного заходу відпала потреба, так як всі необхідні слідчі дії проведенні.

Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження вказаної обставини, що також було спростовано письмовою заявою з боку прокурора.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання, передчасно звернулася з ним до слідчого судді, враховуючи, що заявник не довів, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, також враховуючи позицію прокурора, що викладена у заяві, відповідно до якого прокурор заперечував щодо скасування арешту майна, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1