Справа № 953/1697/25
н/п 1-кс/953/2083/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого слідчого відділення Відділу спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000104 від 21.01.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, проходить військову службу у ВЧ НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 бригада ТрО ЗСУ), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката - ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_4 ,

встановив :

Суть питання, що вирішується ухвалою і за чиєю ініціативою розглядається

Сторона обвинувачення просить застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування з визначенням застави у розмірі 400 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 1073600 грн.

Узагальнено доводи клопотання зводяться до такого: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, на підставі вагомих доказів; наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

На підставі вищевикладеного є достатні підстави вважати, що забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 та запобігти вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиції учасників кримінального провадження щодо поданого клопотання

При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому.

Підозрюваний в судовому засіданні не оскаржуючи повідомлену підозру, заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, зазначила, що ризики наведені прокурором необґрунтовані та недоведені. Застава визначена прокурором у клопотанні є непосильною з огляду на доходи ОСОБА_4 , наявність на утриманні двох малолітніх дітей, хворою мати та брата. Просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 , в якій вони з родиною проживають на підставі договору оренди. У разі обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначити розмір застави в межах передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Встановлені слідчим суддею обставини

ОСОБА_4 у невстановлений в ході досудового розслідування час та у невстановленому в ході досудового розслідування місці, але не пізніше 07.02.2025, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в порушення вимог Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, яка затверджена Наказом МВС України №622 від 21.08.1998 (з подальшими змінами та доповненнями), норм Конституції України, незаконно придбав автомат системи АК-74 (серійний номер: НОМЕР_3 ), патрони калібру 5,45х39 АК та почав їх зберігати не маючи передбаченого законом дозволу.

Далі, ОСОБА_4 продовжуючи свої протиправні дії, реалізуючи свій корисливий умисел, спрямований на незаконний збут вогнепальної зброї та бойових припасів, запропонував гр. ОСОБА_7 , який надав свою добровільну згоду на конфіденційне співробітництво з правоохоронними органами, придбати у нього автомат системи АК-74 та патрони до нього.

Далі, діючи під контролем правоохоронних органів, гр. ОСОБА_7

з метою викриття протиправної діяльності гр. ОСОБА_8 у ході проведення оперативної закупки, 07.02.2025 близько 19 год. 18 хв. з метою придбання вогнепальної зброї та бойових припасів у ОСОБА_4 , прибув до вказаного останнім місця, а саме на дільницю місцевості, розташованій поблизу АЗС «БРСМ», яка знаходиться на проспекті Гагаріна в м. Харкові, неподалік ТЦ «Єпіцентр». У вказаному місці ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_4 , де під час особистої зустрічі, ОСОБА_4 передав ОСОБА_7 автомат системи АК-74, магазини до автомату АК та патрони до нього. За придбання зазначених автомату, магазинів та патронів ОСОБА_7 передав у руки ОСОБА_4 заздалегідь ідентифіковані грошові кошти у сумі 1500 доларів США та 20 000 грн, після чого добровільно видав придбані автомат, магазини до нього та патрони співробітникам правоохоронних органів.

Придбаний у ОСОБА_9 автомат, згідно висновку судово балістичної експертизи № СЕ-19/121-25/4268-БЛ ВІД 19.02.2025, є бойовою нарізною вогнепальною зброєю автоматом системи Калашникова, моделі «АК-74» калібру 5,45 мм, заводський номер « НОМЕР_3 », 1991 року виготовлення.

Придбані у ОСОБА_9 4 120 патронів вилучених з придбаних 4 магазинів, згідно висновку судово балістичної експертизи № СЕ-19/121-25/4269-БЛ від 18.02.2025, є боєприпасами бойовими проміжними патронами калібру 5,45х39 АК.

Придбані у ОСОБА_9 1860 патронів вилучених з дерев`яної коробки згідно висновку судово балістичної експертизи № СЕ-19/121-25/4269-БЛ від 18.02.2025, є боєприпасами бойовими проміжними патронами калібру 4,45х39 АК.

Крім того, ОСОБА_4 , діючи повторно, у невстановлений в ході досудового розслідування час та у невстановленому в ході досудового розслідування місці, але не пізніше 12.03.2025, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в порушення вимог Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, яка затверджена Наказом МВС України №622 від 21.08.1998 (з подальшими змінами та доповненнями), норм Конституції України, незаконно придбав автомат системи АК (серійний номер: НОМЕР_4 ), чотири магазини з патронами до нього та почав їх зберігати не маючи передбаченого законом дозволу.

Далі, ОСОБА_4 продовжуючи свої протиправні дії, реалізуючи свій корисливий умисел, спрямований на незаконний збут вогнепальної зброї та бойових припасів, запропонував гр. ОСОБА_7 , який надав свою добровільну згоду на конфіденційне співробітництво з правоохоронними органами, придбати у нього автомат системи АК-74 та патрони до нього.

Далі, діючи під контролем правоохоронних органів, гр. ОСОБА_7

з метою викриття протиправної діяльності гр. ОСОБА_8 у ході проведення оперативної закупки, 12.03.2025 близько 19 год. 25 хв. з метою придбання вогнепальної зброї та бойових припасів у ОСОБА_4 , прибув до вказаного останнім місця, а саме до будинку АДРЕСА_3 . У вказаному місці ОСОБА_7 зустрівся з ОСОБА_4 , де під час особистої зустрічі, ОСОБА_4 передав ОСОБА_7 автомат системи АК та чотири магазини з патронами до автомату АК. За придбання зазначених автомату, магазинів та патронів ОСОБА_7 передав у руки ОСОБА_4 заздалегідь ідентифіковані грошові кошти у сумі 1500 доларів США після чого добровільно видав придбані автомат, магазини до нього та патрони співробітникам правоохоронних органів.

В ході досудового розслідування, 12.03.2025 о 19 год. 30 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 затримано в порядку ст. 208 КПК України біля будинку № 30 по вул. Мереф`янське шосе в м. Харкові.

13.03.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України, а саме в придбанні, зберіганні та збуті вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, і положення закону, якими керувався

Заслухавши доводи сторін та дослідивши надані документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора (частини 3, 4 ст. 176 КПК України).

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного; (7) майновий стан підозрюваного; (8) наявність судимостей у підозрюваного; (9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (ст. 178 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки (п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до частин 2, 4, 5 цієї ж статті застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: (1) щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (2) щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (3) щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Щодо обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: повідомленням Управління СБ України в Харківській області про кримінальне правопорушення; заявою ОСОБА_7 від 21.01.2025 про вчинення кримінального правопорушення; рапортом Управління СБ України в Харківській області, від 22.01.2025, щодо виконання доручення слідчого; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 22.01.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 30.01.2025; заявою ОСОБА_7 про надання для проведення огляду мобільного телефону, від 30.01.2025; протоколом огляду предмету від 30.01.2025; протоколом роз`яснення прав особі, що проводить оперативну закупку від 07.02.2025;протоколом огляду ТЗ від 07.02.2025; протоколом огляду покупця від 07.02.2025; протоколом огляду, копіювання та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових купюр, від 07.02.2025; протоколом добровільної видачі від 07.02.2025; постановою про призначення судової балістичної експертизи автомату АК, від 14.02.2025; висновком судово-балістиної експертизи № СЕ-19/121-25/4268-БЛ від 19.02.2025;постановою про призначення судової балістичної експертизи патронів та магазинів до автомату АК, від 14.02.2025; висновком судово-балістиної експертизи № СЕ-19/121-25/4269-БЛ від 18.02.2025; постановою про визнання речовими доказами автомату, магазинів та патронів до автомату, від 14.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.02.2025;протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 19.02.2025; заявою ОСОБА_7 про надання для проведення огляду мобільного телефону, від 19.02.2025; протоколом огляду предмету від 19.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 19.02.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 10.03.2025; протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_7 від 10.03.2025; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України від 12.03.2025; протоколом роз`яснення прав особі, що проводить оперативну закупку від 12.03.2025; протоколом огляду ТЗ від 12.03.2025; протоколом огляду покупця від 12.03.2025; протоколом огляду, копіювання та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових купюр, від 12.03.2025; протоколом добровільної видачі від 12.03.2025; іншими матеріалами кримінального провадження.

Водночас, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності саме для встановлення вини чи її відсутності у особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК

Слідчий суддя вважає доведеними, що вказані у клопотанні ризики щодо поведінки підозрюваного існують, з огляду на таке.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

На переконання слідчого судді ризик переховування обумовлюється можливістю притягнення його до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками і суворістю передбаченого покарання.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що підтверджується тим, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити предмети, що стосуються обставин кримінального провадження, незважаючи на вже проведені обшуки, досудове розслідування перебуває на активному етапі, що зумовлено нещодавнім повідомленням про підозру ОСОБА_4 , а тому на даний час не встановлено повного об`єму предметів та документів, які б підтвердили або спростували причетність ОСОБА_4 до вказаного злочину.

Ризик незаконного впливу на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу.

ОСОБА_4 може здійснити вплив на заявника, свідків, понятих, благаючі, умовляючи або погрожуючи їм, щоб вони відмовились від своїх показань, які вони надали на досудовому розслідуванні та в подальшому будуть надавати при судовому розгляді з метою уникнути покарання за вчинений злочин.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу на заявника, свідків, понятих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від останніх та дослідження їх судом.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення

На переконання слідчого судді можливість вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення, у якому підозрюється існує на тій підставі, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, враховуючи характер вчиненого злочину, може вчиняти аналогічні злочини у якому підозрюється.

Вищевказані обставини свідчать про наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя зауважує, що відповідно до КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Щодо застосування більш м`яких запобіжних заходів аніж тримання під вартою для запобігання ризикам

Суд зазначає, що саме внаслідок суспільної небезпечності таких дій є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від правоохоронних органів та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, що в свою чергу призведе до порушення розумних строків досудового розслідування, а також негативно вплине на дотримання сторонами їх процесуальних прав та обов`язків.

Запобігти встановленим ризикам, із урахуванням наведеного в цій ухвалі, можливо шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком, який обчислюється з моменту затримання, однак, у межах строку досудового розслідування.

Відомостей про наявність тяжких хронічних захворювань, які б перешкоджали триманню його під вартою, слідчому судді не надано.

Слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваного, зокрема, ОСОБА_4 є військовослужбовцем, характеризується військової частиною позитивно, має довідку про безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, має винагороди "За оборону рідної держави", "За оборону міста - героя Харків", сімейний стан одружений, має на утриманні малолітніх дітей ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , має на утриманні брата - ОСОБА_14 з ІІ групою інвалідності з дитинства, мати ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з ІІ групою інвалідності, клінічний діагноз пухлина правої молочної залози, який є раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , інші наведені у цій ухвалі дані про підозрюваного. Такі відомості не спростовують та не мінімізують наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Оцінюючи можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі, застава, домашній арешт, особиста порука та особисте зобов`язання не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

Обґрунтовуючи неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу прокурор послався на встановлені під час досудового розслідування та відображені у його клопотанні обставини вчинення кримінального правопорушення, ступінь його тяжкості, обґрунтування та ступінь вираженості наведених ризиків, а також те, що основним є ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду, у зв`язку з чим, лише тримання під вартою здатне забезпечити мету застосування запобіжного заходу, а не жоден більш м`який запобіжний захід.

Таку аргументацію, з огляду на обґрунтованість підозри, доведеність усіх наявних ризиків слідчий суддя вважає достатньою для висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Щодо розміру застави

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

За змістом приписів ч. 4 ст. 182 КПК України при визначенні розміру застави слідчий суддя зобов`язана врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу; встановлені ризики, визначені ст. 177 КПК України; можливість достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків; те, що такий розмір не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.

Виходячи із встановлених під час розгляду цього клопотання обставин, на переконання слідчого судді розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки. З іншого боку, розмір застави не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов застави, це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке перетворилося б на безальтернативне.

Застава застосовується не з метою забезпечити відшкодування шкоди, а, зокрема, задля належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Водночас, враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

Поряд з цим, відповідно до п. 11 ст. 178 КПК України при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний також врахувати розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

При визначенні розміру застави слідчий суддя бере до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення та спричинену ними шкоду, встановлені ризики, в сукупності з майновим станом підозрюваного, особистими даними, про які уже зазначалось у цій ухвалі.

Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України.

Враховуючи положення ч. ч. 4, 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, підозрюваному необхідно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (80 х 3028 = 242 240), з покладенням на нього відповідних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у разі її внесення. А тому підстав для визначення застави у розмірі, який перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, слідчий суддя не вбачає.

На переконання слідчого судді, такий розмір застави з огляду на вищевикладене не є завідомо непомірним для підозрюваного ОСОБА_4 та разом з покладеними на нього обов`язками, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігатиме існуючим ризикам.

Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи, які наводяться підозрюваним та його захисником на його користь, однак ці аргументи не переважують вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваним і виконання процесуальних рішень по справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 177, 178, 182, 183, 194-197, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 10 травня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України визначити ОСОБА_4 розмір застави, достатній для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України.

Заставу визначити у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює сумі 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави, строком на два місяця наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із території Харківської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, роботи, проходження служби;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі отримання таких документів підозрюваним ОСОБА_4 ).

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого по даному кримінальному провадженню застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі внесення застави, але невиконання заставодавцем обов`язків із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього цією ухвалою обов`язки, застава буде звернута в дохід держави.

Зобов`язати слідчого слідчого відділення Відділу спеціальної поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 негайно повідомити близького родича, члена сім`ї чи іншу особу за вибором підозрюваного ОСОБА_4 про взяття під варту останнього.

Строк дії ухвали встановити до 10 травня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду в 5-денний термін з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з дня отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали складено 14.03.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1