У Х В А Л А

Справа №377/531/24

Провадження №1-кп/377/40/24

05 грудня 2024 року Славутицький міський суд Київської області у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ( в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів),

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Славутичі клопотання прокурора Чернігівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про призначення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 14 квітня 2024 року за №0000505, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Бобровиця Чернігівської області, громадянина України, військовослужбовця, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу статті 89 КК України раніше не судимого,

-за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 121, частиною 2 статті 125 КК України,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 121, частиною 2 статті 125 КК України.

Від прокурора надійшло клопотання про призначення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, в якому він просив поставити на вирішення експертам такі питання: 1) Чи страждав обвинувачений ОСОБА_4 в період вчинення кримінальних правопорушень, а саме 13 квітня 2024 року, будь-якими психічними розладами, якщо так, то якими саме? 2) Чи міг обвинувачений ОСОБА_4 у період часу, що відноситься до інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а саме 13 квітня 2024 року, за своїм психічним станом усвідомлювати свої дії та керувати ними? 3) Чи знаходився обвинувачений ОСОБА_4 на період вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а саме 13 квітня 2024 року, у вираженому емоційному стані, що вплинув на його поведінку ? Якщо так, то які особливості даного емоційного стану? Чи може такий емоційний стан розглядатись як психологічна підстава сильного душевного хвилювання? 4) Чи потребує обвинувачений ОСОБА_4 за своїм психічним станом застосування до нього примусових заходів медичного характеру? Проведення повторної експертизи просив доручити Державній установі «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України».

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, та у заподіянні умисного легкого тілесного ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 121, частиною 2 статті 125 КК України. Допитаний у судовому засіданні ОСОБА_4 посилався на те, що під час нанесення тілесних ушкоджень потерпілим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у нього було затьмарення свідомості, посилався на сильне душевне хвилювання, також зазначав, що під час участі у бойових діях неодноразово переносив контузії, у зв`язку з чим вважає, що кримінальні правопорушення, в яких він обвинувачується, вчинені ним у стані сильного душевного хвилювання. Ухвалою Славутицького міського суду Київської області від 16 жовтня 2024 року обвинуваченому призначено амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу, проведення якої долучено Чернігівській філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України». Проте, вказаною установою не вирішені питання, які поставлені судом, з посиланням на те, що ОСОБА_4 відмовився від проведення експертизи.

З огляду на викладене та враховуючи, що згідно з частиною 1 статті 509 КПК України підставами для проведення психіатричної експертизи, серед іншого, є: поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо), а також є необхідність в оцінці психологічного стану обвинуваченого, з метою з`ясування чи мав місце під час вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень фізіологічний афект (сильне душевне хвилювання), емоціональна напруга, яка б мала суттєвий вплив на поведінку обвинуваченого, виникла необхідність у проведенні повторної амбулаторної комплексної судової психолого - психіатричної експертизи.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав та уточнив, просив поставити на вирішення експертам також питання: чи страждає обвинувачений у даний час на будь-який психічний розлад та чи може усвідомлювати свої дії та (або) керувати ними ?Вказав, що отриманий судом висновок амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи викликає сумнів в його правильності, оскільки відмова особи від спілкування з експертом не є підставою для надання висновку щодо неможливості проведення експертизи.

Обвинувачений ОСОБА_4 щодо клопотання прокурора заперечував, посилаючись на те, що експерти, зазначені у клопотанні, не уповноважені проводити експертизу відносно військовослужбовців.

Захисник адвокат ОСОБА_5 щодо призначення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи не заперечував, але не погодився з тим, щоб на експертизу було поставлене питання про те чи потребує обвинувачений ОСОБА_4 за своїм психічним станом застосування до нього примусових заходів медичного характеру.

Потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у призначене судове засідання не прибули, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, подали заяви про розгляд кримінального провадження без їх участі.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Ухвалою Славутицького міського суду Київської області від 16 жовтня 2024 року у кримінальному провадженні призначено обвинуваченому ОСОБА_4 амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Чернігівської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України».

25 листопада 2024 року до суду надійшов висновок експерта від 29.10.2024 №461/489 за результатами амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, згідно з яким експертами на кожне поставлене питання зазначено про неможливість надання відповіді з посиланням на відмову обвинуваченого від експертного дослідження, яка унеможливлює об`єктивне і повне з`ясування його психолого-психічного стану на даний час, так і на період часу, до якого відносяться інкриміновані йому кримінальні правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно із частиною 1 статті 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 224 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо, зокрема, визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Відповідно до частини 3 статті 332 КПК України до ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом.

Згідно з частиною 1 статті 509 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є:1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

Статтею 3 Закону України « Про психіатричну допомогу» встановлена презумпція психічного здоров`я, а тому кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених законодавством.

Європейським судом з прав людини в своїй усталеній практиці зазначено, що особа не може вважатися «психічно хворою» та бути позбавлена волі, якщо не дотримано трьох нижченаведених мінімальних умов: по-перше, об`єктивна медична експертиза повинна достовірно встановити, що особа є психічно хворою; по- друге, психічний розлад має бути таким, що обумовлює примусове тримання особи у психіатричній лікарні; по-третє, необхідність продовжуваного тримання у психіатричній лікарні залежить від стійкості такого захворювання (рішення ЄСПЛ «Вінтерверп проти Нідерландів»).

Суд також наголошує на тому, що жодне позбавлення свободи особи, яка вважається психічнохворою, не може розглядатися як таке, що відповідає підпункту «е» пункту 1 статті 5 Конвенції, якщо воно було призначене без висновку медичного експерта. Це правило є застосовним навіть якщо метою тримання заявника є саме отримання медичного висновку (див. вищезазначене рішення у справі «Варбанов проти Болгарії»). Конкретні форма і порядок можуть відрізнятися залежно від обставин. У термінових випадках або у випадках, коли особу затримано внаслідок агресивної поведінки, прийнятним може бути отримання такого висновку одразу після затримання. В усіх інших випадках необхідною є попередня консультація з лікарем. Коли такої можливості немає (наприклад, у зв`язку з відмовою зазначеної особи з`явитися для проведення огляду), потрібно принаймні призначити проведення медичної експертизи на підставі документів з матеріалів справи, і якщо цього зроблено не буде, неможна стверджувати, що наявність у особи психічної хвороби було достовірно доведено.

Відповідно до пункту 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» судово-психіатрична експертиза у кримінальній справі є обов`язковою за наявності сумнівів, що випливають з матеріалів справи, стосовно осудності підсудного.

Згідно з пунктом 11 вказаної постанови повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Питання проведення судово-психіатричної експертизи регулюється Порядком проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженим наказом МОЗ від 08.10.2001 року №397 (зареєстрованим в Міністерстві юстиції України №219/6507 від 01.03.2002 року).

Відповідно до пункту 20 вказаного порядку строк проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи становить до 30 робочих днів з дати отримання всіх матеріалів. Залежно від ступеня складності експертизи і обсягу її об`єктів, поданих на дослідження, цей строк може бути продовжено з інформуванням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта) та за клопотанням якого (якої) експерт був залучений.

З урахуванням наведеного, оскільки попередній висновок експерта амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи викликає сумніви в його правильності у зв`язку з посиланням експертів на неможливість об`єктивного з`ясування психолого-психічного стану обвинуваченого через відмову останнього від експертного дослідження, що не є підставою для надання висновку про неможливість проведення експертизи, та зважаючи на те, що для з`ясування обставин щодо визначення психічного та психологічного стану обвинуваченого, який під час допиту у судовому засіданні вказував на неодноразово перенесені ним під час участі в бойових діях контузії, а також затьмарення в нього свідомості під час нанесення тілесних ушкоджень потерпілим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , наявність в нього стану сильного душевного хвилювання під час вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а також для з`ясування інших обставин, що мають значення для даного кримінального провадження, необхідні спеціальні знання в галузі психіатрії та психології, суд доходить висновку про доцільність призначення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 183, 197, 199, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Чернігівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про призначення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні повторну амбулаторну комплексну судову психолого-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1)Чи страждав обвинувачений ОСОБА_4 у період, що відноситься до інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а саме 13 квітня 2024 року, на будь-який психічний розлад? Якщо так, то на який саме?

2)Чи міг обвинувачений ОСОБА_4 у період часу, що відноситься до інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а саме 13 квітня 2024 року, за своїм психічним станом усвідомлювати свої дії та керувати ними?

3)Чи знаходився обвинувачений ОСОБА_4 на період вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а саме 13 квітня 2024 року, у вираженому емоційному стані, що вплинув на його поведінку? Якщо так, то які особливості даного емоційного стану? Чи може такий емоційний стан розглядатись як психологічна підстава сильного душевного хвилювання?

4)Чи страждає обвинувачений ОСОБА_4 у даний час на будь-який психічний розлад та чи може усвідомлювати свої дії та (або) керувати ними?

5)Чи потребує обвинувачений ОСОБА_4 за своїм психічним станом застосування до нього примусових заходів медичного характеру? Якщо так, то яких саме?

Проведення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи доручити експертам Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103-А).

Для проведення експертизи надати експертам матеріали кримінального провадження, що знаходяться у провадженні суду ( справа № 377/531/24, провадження № 1-кп/377/40/24).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за статтями 384, 385 КК України.

Для проведення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи обвинуваченого ОСОБА_4 , який утримується під вартою в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор», етапувати з Державної установи «Чернігівський слідчий ізолятор» до Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», у день та час, визначений експертом.

Після проведення повторної амбулаторної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи обвинуваченого ОСОБА_4 етапувати до Державної установи «Чернігівський слідчий ізолятор».

Після проведення експертизи висновок експерта направити Славутицькому міському суду Київської області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Чернігівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 .

Копію ухвали надіслати для виконання Державній установі «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» та Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор».

З урахуванням перебування обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою експертизу провести у розумні строки, погодивши строк її проведення до тридцяти днів ( з урахуванням строку складення висновку) з дня отримання копії ухвали для виконання.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1