УХВАЛА

19.12.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000876 від 17.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, та додані до нього матеріали, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий за погодженням з процесуальним керівником звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому зазначено, що Слідчим відділення відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових за №0000876 від 17.12.2024 по факту відкритого викрадення чужого майна, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Так, 17.12.2024 близько 13 год. 20 хв. ОСОБА_5 , незаконно проник на територію домоволодіння АДРЕСА_1 , де, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, відкрито викрав хлібобулочні вироби, в кількості 5 шт., вартістю близько 150 грн.

Під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні встановлено наступні фактичні обставини: ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , через незачинену хвіртку, зайшов на територію огородженого по периметру домоволодіння, де проживає потерпіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із своєю родиною, із якої троє осіб мають інвалідність, де побачив полімерний пакет, у якому знаходилося п`ять буханок хліба, після чого останній вирішив їх викрасти.

В подальшому дії ОСОБА_5 були помічені потерпілою ОСОБА_4 , яка намагалися перешкодити протиправним діям останнього, однак ОСОБА_6 своєю ногою завдав удару по палиці, за допомогою якої пересувається потерпіла, внаслідок чого остання впала, а ОСОБА_6 наніс потерпілій ще два удари в область правої руки, після чого з викраденим майно з місця події втік, що підтверджується допитами потерпілої ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_7

17.12.2024 в період часу з 18 год. 23 хв. по 18 год. 40 хв. працівниками поліції відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області проведено невідкладний обшук за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено п`ять буханок білого хліба.

17.12.2024 допитана в якості свідка ОСОБА_8 , яка вказала, що працює продавцем у магазині ФОП « ОСОБА_9 », який розташований в с. Тарасівка, Житомирського району Житомирської області. 17.12.2024 близько 13 год. До магазину зайшов місцевий мешканець с. Тарасівка, Житомирського району ОСОБА_10 , який придбав 5 буханок хліба, а саме: 3 (три) буханки хліба «Красносільсикий» пшеничний та 2 (дві) буханки хліба «Орільський» пшеничний. За придбаний хліб він розрахувався грошовими коштами в загальній сумі 149 грн.

17.12.2024 5 буханок хліба, а саме: 3 (три) буханки хліба «Красносільсикий» пшеничний та 2 (дві) буханки хліба «Орільський» пшеничний визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В судове засідання старший слідчий не з`явилася, в прохальній частині клопотання росить проводити розгляд справи без її участі та без участі власника майна, клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Встановлено, що в провадженні СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне за №0000876 від 17.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, в рамках якого постановою від 17.12.2024 майно, на яке старший слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на 5 буханок хліба, а саме: 3 (три) буханки хліба «Красносільсикий» пшеничний та 2 (дві) буханки хліба «Орільський» пшеничний.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника та третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1