Справа № 442/2567/25
Провадження № 1-кс/442/449/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2025 року Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах Juhos es Juhos Kft на бездіяльність начальника слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

з участю сторін: адвоката - ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах підприємства Juhos es Juhos Kft звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області із скаргою, в якій просить: визнати протиправною бездіяльність начальника слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, який не вніс відомості до ЄРДР та не розпочав досудове розслідування за фактом вчинення кримінального правопорушення, протиправного заволодіння коштами Juhos es Juhos Kft; зобов`язати начальника слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за фактом вчинення кримінального правопорушення, протиправного заволодіння коштами Juhos es Juhos Kft групою осіб, в умовах воєнного стану.

Скаргу мотивує тим, що у листопаді 2024 на електронну адресу підприємства Juhos es Juhos Kft надійшов лист від підприємства EKKO MAKS з пропозицією придбати у них пиломатеріали. Повідомили про власне переробне виробництво лісопродукції з надісланими фотографіями. Від імені підприємства перемовини вела особа на ім`я ОСОБА_4 , а контракт підписала ОСОБА_5 .

03.12.2024 підприємством Juhos es Juhos Kft перераховано 3072 євро на рахунок ТОВ «ЕККО БУК». З часу отримання коштів, ОСОБА_4 обіцяв, що продукція виготовляється, а станом на час звернення в суд - не відповідає на дзвінки.

Вважаючи, що у діях вказаних вище осіб міститься склад кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 КК України, представник підприємства Juhos es Juhos Kft у березні 2025 звернувся до начальника слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області із заявою щодо внесення відомостей до ЄРДР та початок досудового розслідування за фактом незаконного заволодіння грошовими коштами. Однак, з листа в.о. начальника Дрогобицького районного відділу поліції вбачається, що заяву про злочин було помилково зареєстровано як звернення і відомості до ЄРДР не вносились.

Враховуючи вказане, заявник просить визнати протиправною діяльність начальника слідчого відділу та зобов`язати його внести відомості до ЄРДР.

В судовому засіданні адвокат пояснив, що заява про злочин направляв до Дрогобицького РВП поштою. Просить строк звернення зі скаргою на бездіяльність рахувати з часу коли дізнався, що відомості е внесено, а саме з 24.03.2025. Вважає, що його заяву не можна розглядати в порядку звернення громадян, потрібно було реєструвати кримінальне провадження, оскільки вбачає в діях осіб підприємства EKKO MAKS умисел за заволодіння коштами.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши адвоката, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що 24.03.2025 на електронну пошту заявника ОСОБА_3 надіслано відповідь на заяву, а скаргу в суд подано 02.04.2025, тобто в межах 10-денного строку на оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частиною 1 статті 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з частиною 1 статті 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 2 чинного Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 17.08.2023 №231 зі змінами, визначено, що до Реєстру серед іншого вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність тощо.

Згідно з пунктом 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до правового висновку, зробленого у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (ККС ВС) від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 Кримінального процесуального кодексу України від 17 червня 2020 року, справа №3-180/2018(1644/18), № 4-р(II)/2020, звертаючись до уповноважених державних органів із заявою, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, особа очікувано перебуває в межах належної правової процедури, забезпечення якої є одним із завдань кримінального провадження (стаття 2 Кодексу). Недостатність судових гарантій від свавілля у питанні початку кримінального провадження перешкоджає захисту порушених прав людини, зокрема внаслідок унеможливлення судового захисту, передбаченого частинами першою, другою статті 55 Конституції України.

Відповідно до положень п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Відповідно до принципу диспозитивності, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З досліджених матеріалів вбачається, що представником підприємства Juhos es Juhos Kft адресовано заяву начальнику слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області щодо внесення відомостей до ЄРДР за фактом незаконного заволодіння грошовими коштами підприємства Juhos es Juhos Kft у сумі 3072 Євро, особами, які представились представником та директором ТОВ «ЕККО БУК» 82100 Львівська область, м.Дрогобич, вул.Стрийська, 104. При цьому заява містить викладені обставини справи.

24.03.2025 начальником Дрогобицького районного відділу поліції надано відповідь ОСОБА_3 про те, що його звернення з приводу неправомірних дій відносно ОСОБА_6 зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області за №8960 від 13.03.2025 та уважно розглянуто. В даному зверненні відсутні ознаки будь-якого кримінального чи адміністративного правопорушення, а наявні ознаки цивільно-правових відносин та господарсько-правових відносин, які не відносяться до компетенції правоохоронних органів.

Згідно до правових висновків ВС/ККС у справі № 753/19554/17 від 13.08.2019 року Верховний Суд зазначив, що відмежування шахрайства від невиконання цивільно-правових угод полягає у тому, що особа, яка заволоділа майном мала на меті його привласнити, а зобов`язання не виконувати.

Враховуючи вказане, слідчий суддя доходить переконання, що для висновку про відсутність в заяві адвоката ОСОБА_3 ознак кримінального правопорушення, і наявність ознак цивільно-правових та господарсько-правових відносин, необхідне дослідження ряду фактів, які б виключали ознаки ст.190 КК України, що неможливо зробити на стадії вирішення питання про реєстрацію заяви в ЄРДР. Заява адвоката ОСОБА_3 відповідає вимогам для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З огляду на викладене, враховуючи факт звернення адвоката ОСОБА_7 в інтересах Juhos es Juhos Kft із повідомленням про вчинення кримінального правопорушення та невнесення у встановлений законом строк та порядок відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя вважає скаргу обґрунтованою та такою, що підлягає до в тій частині до задоволення.

Згідно ч.2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Що стосується вимоги скаржника про визнання протиправною бездіяльність начальника слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області щодо не реєстрації заяви про вчинення кримінального правопорушення в ЄРДР, то задоволення такої вимоги не передбачено ст. 307 КПК України.

Керуючись ст. ст. 303-304, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах Juhos es Juhos Kft на бездіяльність начальника слідчого відділу Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - задоволити частково.

Зобов`язати Дрогобицький РВП ГУНП у Львівській областівнести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 , яка подана в інтересах Juhos es Juhos Kft 07.03.2025.

В решті задоволення скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 10.04.2025 о 9 год.15 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_8