Провадження 1-кп/193/13/25
У Х В А Л А

03 березня 2025 року сел.Софіївка

Софіївський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 01 червня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

встановив:

09.09.2022 року потерпілий ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про призначення судової товарознавчої експертизи з підстав того, що переговори між потерпілим та обвинуваченим не призвели до позитивного результату, ОСОБА_4 домовленості не виконав, в зв`язку з чим, потерпілим подано до початку розгляду справи по суті цивільний позов у кримінальному провадженні. Згідно цивільного позову від 09.09.2022 сума матеріальної шкоди складає 233769,00 грн. Позивач зазначає, що під час досудового розслідування не було проведено товарознавчу експертизу, а з матеріалів кримінального провадження видно, що обвинуваченим було викрадено та пошкоджено обладнання, чим завдано матеріальну шкоду потерпілому. Тому просить призначити судову товарознавчу експертизу у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 4 статті 185 КК України. На вирішення експерту просить поставити наступні запитання: встановити реальну вартість матеріальних збитків, завданих ОСОБА_5 , внаслідок кримінального правопорушення, вчиненого ОСОБА_4 , що внесене до ЄРДР за №0000078 від 01.06.2022, станом на час огляду, в цінах на дату проведення експертизи. Опис пошкодженого та викраденого ОСОБА_4 майна, вартість якого необхідно встановити під час проведення товарознавчої експертизи, згідно цивільного позову:

1.двигун 10кВт/год від шнека сиродавильного 12000грн.;

2.двигун 10кВт/год від шнека сиро давильного 12000грн.;

3.двигун 7.5кВт/год двигун з насоса перекачки олії 7000грн;

4.двигун 7.5кВт/год двигун з насоса перекачки олії 7000грн.;

5.двигун 4.4кВт/год силових агрегатів маслопереробного цеху 3800 грн.;

6.двигун 4.4кВт/год силових агрегатів маслопереробного цеху 3800 грн.;

7.двигун 4.4кВт/год силових агрегатів маслопереробного цеху 3800 грн.;

8.двигун 4.4кВт/год силових агрегатів маслопереробного цеху 3800 грн.;

9.двигун 1.5 кВт/год від редуктора жаровні 1800 грн.;

10.двигун 1.5 кВт/год від редуктора жаровні 1800 грн.;

11.дерев`яні вікна зі склом в приміщені майстерні у кількості 2 шт. 10000 грн.;

13.балон газовий вуглекислотний об`ємом 40л. 2200 грн;

14.зварювальний апарат промисловий 380В, 65А постійного току 12000грн.;

15.розібраний свердлильний станок 15000грн.;

16.пошкоджений, розібраний шліфувальний станок 15000 грн.;

17.розібраний станок прес сиродавильний шнековий 25000грн.;

18.розібраний токарнофрезувальний станок (розібраний блок керування вирізана проводка, поцуплені токарно- фрезувальні насадки 50000грн.;

19.розібраний вантажний автомобіль ГАЗ 33073 реєстраційний номер (д.н.з. не зазначений) ;

20.відновлення автомобіля 15000 грн.;

21.радіатор 5000грн.;

22.дзеркало водія 500 грн.;

23.карбюратор 5500грн.;

24.паливний фільтр 860 грн;

25. повітряний фільтр 3799 грн.;

25.провода силові 800 грн.;

26.свічки для двигуна 1080 грн.;

27.пробка на двигун 300 грн.;

28.охолоджуюча рідина тосол А-65 960 грн.;

29.мідна проводка 15м / З мм *2 жили від офісу з цеху через майстерню ПТО 870 грн., що разом становить 233769 грн.

Проведення судової товарознавчої експертизи доручити експертам Запорізького науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України в Запорізькій області 69068, вул. Аваліані 19-А, Запоріжжя, тел, , факс , попередивши експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384. 385 КК України.

Потерпілий, представник потерпілого в судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення судового засідання не надходило. Відмови від розгляду клопотання не надходило.

Прокурор в судовому засіданні при вирішенні питання про призначення експертизи вважав клопотання таким, що не підлягає задоволенню на підставі положень ст. 337 КПК України, пояснив, що шкода є визначеною , майно яке було викрадено зазначено потерпілим в заяві та протоколі допиту потерпілого.

Обвинувачений в судовому засіданні заперечував щодо призначення судово- товарознавчої експертизи, пояснив, що викрадені речі ним повернуто, про що зазначено в обвинувальному акті, більше він нічого не крав.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_5 , виходячи з наступного.

Вирішуючи питання про наявність чи відсутність у діях винної особи таких кваліфікуючих ознак, як завдання злочином проти власності значної шкоди потерпілому, вчинення таких злочинів у великих чи особливо великих розмірах, суди мають керуватися відповідними положеннями примітки достатті 185 КК України(п.27 вказаноїпостанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року №10).

Відповідно дост. 332 КПК Українипід час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбаченихст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Крім того п.25постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року №10 «Про судову практику у справах про злочини проти власності», розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину, а розмір відшкодування завданих злочином збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді. За відсутності зазначених цін на майно його вартість може бути визначено шляхом проведення відповідної експертизи.

Надаючи оцінку обґрунтованості клопотання ОСОБА_5 про призначення судово-товарознавчої експертизи, суд бере до уваги, що у кримінальному провадженні № 0000078 проведена судово-товарознавча експертиза, про що зазначено у реєстрі, доданому до обвинувального акту. Вартість викраденого майна складає 2260 грн.

Ч. 1ст. 242 КПК Українирегламентує, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбаченихст. 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Згідно із ч.1ст. 244 КПК Українисторона захисту має право звернутись з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученого стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Як на підставу для призначення судово-товарознавчої експертизи в кримінальному провадженні № 0000078 потерпілий ОСОБА_5 вказує на необхідність з`ясування факту завдання йому майнової шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до п.1.2.14Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Як вбачається з клопотання потерпілого ОСОБА_5 він просить провести товарознавчу експертизу. Проте, потерпілим не зазначено яку саме експертизу він просить суд призначити, а саме: первинну, додаткову, повторну, комісійну чи комплексну експертизу.

Відповідно до п.9Постанови ПленумуВерховного СудуУкраїни№ 8від 30.05.1997«Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», проведення експертизи в суді повинно здійснюватися з додержанням правил, передбачених КПК України. При цьому суд виконує такі дії:

- з`ясовує обставини, що мають значення для дачі експертного висновку;

- пропонує учасникам судового розгляду письмово подати питання, які вони бажають порушити перед експертами;

- оголошує ці питання, а також питання, запропоновані судом;

- заслуховує думки учасників судового розгляду з приводу поданих питань;

- у нарадчій кімнаті обмірковує всі питання, виключає ті з них, що виходять за межі компетенції експерта або не стосуються предмета доказування, формулює питання, які він порушує перед експертом з власної ініціативи, остаточно визначає коло питань, що виносяться на вирішення експертизи, і виносить ухвалу (постанову) про її призначення;

- оголошує в судовому засіданні ухвалу (постанову) про призначення експертизи і вручає її експертові;

- після проведення експертом досліджень, складання й оголошення експертного висновку приєднує його до справи;

- допитує експерта з метою роз`яснення й доповнення ним висновку.

Водночас, потерпілим не обґрунтовується призначення експертизи та не зазначені обставини, що мають значення для дачі експертного висновку, окрім додавання інших викрадених речей, які не входять до предметів розгляду кримінального провадження..

Крім того, відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», якщо питання про необхідність призначення експертизи виникне під час судового розгляду справи, суду необхідно з`ясувати можливість проведення її в судовому засіданні і викликати того ж експерта, який проводив експертизу при попередньому розслідуванні справи, а якщо експертиза не проводилась, - іншу особу, яка має необхідні спеціальні знання.

Експерт, який проводив експертизу під час досудового слідства, бере участь у дослідженні доказів з початку судового слідства, а фахівець, який вперше залучається до проведення експертизи в даній справі, - тільки після винесення ухвали (постанови) про призначення його експертом.

Під час судового розгляду даного кримінального провадження, на момент розгляду цього клопотання про призначення експертизи, експерт, який надавав висновок судом не допитувався і в судове засідання з метою його допиту або роз`яснення висновку не викликався, а тому встановити неповноту, неясність або нечіткість висновку експерта, суд позбавлений можливості.

За таких обставин суд вважає, що у задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_5 про призначення товарознавчої експертизи слід відмовити.

У відповідності дост. 1 Закону України «Про судову експертизу»судова експертиза, це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до обвинувального акту зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 , переслідуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, запровадженого на території України Законом України Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 2102-ІХ від 24.02.2022, перебуваючи поблизу огородженої території нежитлової будівлі майстерні ПТО, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОКП «Софіївське бюро технічної інвентаризації» № 20819308 від 05.11.2008 є ОСОБА_5 , скориставшись тим, що його дії несуть таємний характер та за ним ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, переліз через бетонний паркан та за допомогою металевого лому, що приніс з собою відігнув грати вікна нежитлової будівлі Майстерні ПТО та в подальшому використовуючи власну фізичну силу вилучив зазначене вікно з віконного отвору та потрапив в середину будівлі. Перебуваючи в будівлі майстерні ПТО ОСОБА_4 таємно, з корисливих мотивів, викрав якір від електродвигуна, потужністю 1,5 кВт., два якорі від електродвигуна, потужністю по 4,4 кВт. кожен, якір від електродвигуна, потужністю 7,5 кВт., та металевим шнеком з пресу сирого віджиму олії, після чого місце вчинення злочину з викраденим майном покинув, розпорядившись ним на власний розсуд. Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_5 , згідно висновку експерта № 1343/22 від 03.06.2022, матеріальний збиток на загальну суму 2260 грн.

Відтак, оскільки до предмету доказування у даному кримінальному провадженні входять конкретні обставини і події вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_4 , то дослідження інших викрадених речей виходить за межі судового розгляду кримінального провадження № 0000078 від 01.06.2021 р.

Крім того п.25постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року №10 «Про судову практику у справах про злочини проти власності», розмір майна, яким заволоділа винна особа в результаті вчинення відповідного злочину, визначається лише вартістю цього майна, яка виражається у грошовій оцінці. Вартість викраденого майна визначається за роздрібними (закупівельними) цінами, що існували на момент вчинення злочину, а розмір відшкодування завданих злочином збитків - за відповідними цінами на час вирішення справи в суді. За відсутності зазначених цін на майно його вартість може бути визначено шляхом проведення відповідної експертизи.

Відповідно дост. 316 КПК України, постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, якою, відповідно, і закінчується стадія підготовчого провадження.

Відповідно дост. 347 КПК Українипісля закінчення підготовчих дій головуючий оголошує про початок судового розгляду.

Ухвалою суду від 29 червня 2022 року закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.

В матеріалах кримінального провадження наявний протокол з власноручним підписом потерпілого ОСОБА_5 про викрадення майна, внесеного до ЄРДР у зазначеній кількості, яка не відповідає зазначеній в клопотанні.

Відповідно до ст.128 КПК Україниособа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

09.09.2022 подано цивільний позов.

Відповідно до ч.2 ст.127 КПК України- шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Сутність інституту цивільного позову у кримінальному провадженні закладена в положенні ч. 5 ст. 128 КПК України. Зміст даної норми закону зводиться до того, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими Кримінальним процесуальним кодексом України, а в тих відносинах, що не регулюються даним кодексом, застосовується положення Цивільного процесуального кодексу України.

Разом з цим ч.1 ст.76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч.2 ст.76 ЦПК України).

Згідно ст.. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Частиною 2 ст.77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею ст.81 ЦПК України встановлено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5,6 ст.81 ЦПК України).

Жодних доказів існування заявлених речей, їхнього стану, року випуску, терміну експлуатації та інших даних, необхідних для проведення експертизи до клопотання не додано.

Так, Цивільний процесуальний кодекс України містить одну з обов`язкових вимог позовної заяви - докази, які підтверджують обставини такого позову.

Важливо врахувати, що тягар доведення обставин позовної заяви, лежить на цивільному позивачеві, тому слід врахувати наступне правило: «Матеріали кримінального провадження не можуть підміняти докази, які повинні долучатися до цивільного позову у кримінальному провадженні на підтвердження його обставин».

При цьому, матеріали провадження не містять будь-який належних та допустимих доказів понесення ним матеріальних збитків саме на вказане майно .

Крім того, виходячи з системного тлумачення положень ч. 5 ст. 177 ЦПК України та ч. 3 ст. 291 КПК України можна дійти висновку, що докази на підтвердження цивільного позову повинні бути також відкриті сторонам кримінального провадження, адже суд не може приймати до розгляду докази, які не були відкриті стороні захисту під час виконання вимог ст. 290 КПК України.

Після вручення обвинувального акту обвинуваченому досить важливо перевірити, чи міститься у акті вказівка на подання цивільного позову, розміру збитків та чи вказаний цивільний позов як додаток в обвинувальному акті.

За відсутності дотримання таких умов, буде неприпустимим задоволення цивільного позову, оскільки вимоги щодо меж судового розгляду, закріплені в ст. 337 КПК України, не дозволяють виходити за межі висунутого обвинувачення згідно обвинувального акту.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що цивільним позивачем не доведено підстав для призначення судової товарознавчої експертизи за факт спричинення ОСОБА_5 матеріальних збитків на суму 233769 грн..

Суд, відповідно до судового рішення ВС/КГС у справі № 904/8549/17 від 11 липня 2018 року, зазначає, що наданий потерпілим акт інвентаризації від 16.07.2019 року з переліком майна не є допустимим доказом, оскільки не засвідчений належним чином п. 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.23 року «ДСТУ 4163-2003», що також не дає підстав для призначення судової товарознавчої експертизи. Заявлений свідок потерпілого для підтвердження наявності майна в судове засідання не з`явився.

Потерпілому в судовому засіданні було роз`яснено право на звернення до відповідних органів із заявою про крадіжку інших матеріальних цінностей, про які ним заявлено в судовому засіданні.

Досягнення позитивного результату для цивільного позивача можливо тільки за умови своєчасного пред`явлення позову, автономної роботи зі збору доказів на його обґрунтування та обов`язкове дотримання умов цивільного процесуального законодавства за формою і змістом позовної заяви.

Ураховуючи викладене, думку прокурора, обвинуваченого, враховуючи положення ст. 337 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання потерпілого ОСОБА_5 про призначення судово-товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000078 є безпідставним та враховуючи, що сам потерпілий ОСОБА_5 на стадії досудового розслідування кримінального провадження погодився з кваліфікацією дій обвинуваченого ОСОБА_4 , та висновок експерта за результатами визначення розміру матеріальної шкоди не оскаржував, під час виконання ст. 290 КПК України зауважень не було, у зв`язку з чим у його задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.337, 350,372,376 КПК України, суд,

постановив:

У задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_5 , про призначення судово-товарознавчої експертизи від 09.09.2022 року , - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 06.03.2025 року о 16-00 год.

Суддя ОСОБА_1