УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою, поданою в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за його заявою.

В обґрунтування скарги вказує, що 09.12.2024 ОСОБА_4 зупинили невідомі особи у військовій формі та застосувавши силу незаконно позбавили ОСОБА_4 волі та доставили в приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 . 10.12.2024 до приміщення ТЦК була викликана слідчо-оперативна група, якій ОСОБА_4 подав заяву про скоєне кримінальне правопорушення, передбачене ст. 146 КК України, а можливо, і ст. 146-2 КК України.

Просить: визнати неправомірною бездіяльність посадових осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області в частині невнесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_4 про вчинення злочину; зобов`язати уповноважену службову особу Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_4 про вчинення злочину та розпочати досудове розслідування.

Скаржник у судовому засіданні вимоги скарги підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити.

Уповноважені особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилися, однак відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку представника скаржника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню у зв`язку із наступним.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Із наданих матеріалів за заявою ОСОБА_4 слідує, що 10.12.2024 останній звернувся до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, у якій вказав, що 09.12.2024 був зупинений на мобільному блок-посту для перевірки військово-облікових документів, надав відомості про оновлення даних в «Резерв+» та документи щодо направлення адвокатського запиту до Самарського РТЦК у м. Дніпрі з приводу відсутності ОСОБА_4 на військовому обліку, скаргу до Міністерства оборони. Однак ОСОБА_4 змусили проїхати у ІНФОРМАЦІЯ_2 та звідти привезли до ІНФОРМАЦІЯ_3 , де примушують до проходження ВЛК та продовжують утримувати.

Вказана заява була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області 10.12.2024 за № 34497.

Із листа начальника ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_5 слідує, що проводиться перевірка за зверненням ОСОБА_4 .

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Ст. 146 КК України встановлює кримінальну відповідальність за незаконне позбавлення волі або викрадення людини.

Незаконне позбавлення волі полягає в протиправному перешкоджанні людині обирати за своєю волею місце знаходження. Воно може виявитися у затриманні потерпілого в тому місці, де він знаходитися не бажає, або поміщення його в таке місце, яке він не має змоги вільно залишити. Це діяння може бути здійснене шляхом застосування фізичного, а також психічного насильства. Воно може бути вчинене і шляхом обману.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення не містить конкретних фактичних даних чи короткого викладу обставин, які б могли свідчити про можливе вчинення працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_4 кримінального правопорушення.

Так, відповідно до витягу з наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6 №320 від 10.12.2024, матроса запасу ОСОБА_4 призвано на військову службу до військової частини НОМЕР_1 під час мобілізації відповідно до Указу Президента України № 69/2022 від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію» та законів України «Про військовий обов`язок та військову службу», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

А відтак, заява про вчинення кримінального правопорушення містить лише суб`єктивний виклад обставин та не містить відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст.146 КК України, оскільки злочинність таких дій не підтверджується достатніми даними, обґрунтованими та допустимими доказами.

З`ясовано, що підставою перебування ОСОБА_4 у ІНФОРМАЦІЯ_6 є застосування відносно нього мобілізаційної процедури та ухвалення наказу ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6 №320 від 10.12.2024 «Про призов на військову службу під час мобілізації», яким ОСОБА_4 призвано на військову службу до військової частини НОМЕР_1 .

Зазначені скаржником відомості у даному випадку не є належною підставою для ініціювання кримінального провадження та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу, а відтак підстави для внесення відомостей до ЄРДР та задоволення скарги відсутні.

З огляду на викладене, а у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя