УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2025 року Слідчий суддя Херсонського міського суд Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні клопотання старшого дізнавача СД Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000247 від 05.08.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

в с т а н о в и в:

17.01.2025 року дізнавач, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого суддів з клопотанням, якому він просив: поновити строк на подачу клопотання про арешт майна та накласти арешт на посвідчення водія на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , яке було вилучене під час огляду місця події 04.08.2024 року.

Клопотання мотивовано тим, що вказане посвідчення є речовим доказом у кримінальному провадженні, тому з метою його збереження слід накласти на нього арешт.

Дізнавач та прокурор в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд клопотання у їх відсутності.

Власник майна у клопотанні не зазначений.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає конфіскації...

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчим суддею встановлено, що майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, було вилучене під час огляду 04.08.2024 року. Клопотання про арешт майна подане до суду 17.01.2025 року, тобто більш ніж через п`ять місяців з моменту його вилучення.

Згідно положень ст.ст.167-169 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині 2 цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Частиною 5 ст.171 КПК України прямо передбачено, що клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, а у разі пропуску строку звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна таке майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено, і поновлення строків на звернення до суду вказана норма закону не передбачає.

При цьому, ст. 171 КПК України є спеціальною нормою, що регулює порядок накладення арешту на майно, а ст. 117 КПК України, на яку посилається дізнавач, є нормою загальною, тому у даному випадку вона застосована бути не може.

Керуючись ст. ст. 167-169, 170-173 КПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання старшого дізнавача СД Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000247 від 05.08.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області.

Слідчий суддяОСОБА_1