Справа № 366/311/25
Провадження № 1-кс/366/61/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2025 с-ще Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчої СВ ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю у кримінальному провадженні № 0000014, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 14.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідча за погодженням з прокурором звернулась до слідчого судді в рамках зазначеного кримінального провадження з клопотанням про надання тимчасового доступу до інформації, яка знаходиться у володінні операторів стільникового зв`язку ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_1 ).

Розглянувши зазначене клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про його повернення, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось, у зв`язку з відсутністю учасників справи

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є тимчасовий доступ до речей і документів.

Сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором (ч. 1 ст. 160 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 38 КПК України, досудове слідство у кримінальних провадженнях здійснюють слідчі підрозділи.

У відповідності до положень п. 1 ч. 2 ст. 39 КПК України, визначення слідчого (слідчих), здійснюється керівником органу досудового розслідування.

Отже, слідчим, який здійснює досудове розслідування у тому чи іншому кримінальному провадженні не може бути будь-який слідчий слідчого підрозділу, а лише той, що визначений керівником органу досудового розслідування, і такий слідчий у відповідності до положень п. 5 ч. 2 ст. 40, ч. 1 ст. 160 КПК України наділяється повноваженнями на звернення за погодженням з прокурором до слідчого судді з клопотанням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Лише після визначення керівником органу досудового розслідування слідчого (слідчих), які здійснюватимуть досудове розслідування, такий слідчий (слідчі) набуває (набувають) статус сторони у тому чи іншому кримінальному провадженні.

Крім цього, нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснює прокурор.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 КПК України прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Отже, прокурором, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням не може бути будь-який прокурор органу прокуратури, а лише той, що визначений керівником відповідного органу прокуратури, і такий прокурор у відповідності до положень п. 10 ч. 2 ст. 36, ч. 1 ст. 160 КПК України наділяється повноваженнями погоджувати уповноваженому слідчому клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Однак, з наданих слідчою матеріалів кримінального провадження, якими вона обґрунтовує необхідність застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає повноважень слідчої ОСОБА_2 на проведення досудового розслідування кримінального провадження, а відтак і його право на звернення з відповідним клопотанням до слідчого судді.

Також слідчий суддя не вбачає з наданих матеріалів кримінального провадження повноважень прокурора ОСОБА_3 на здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, а відтак і його право на погодження у кримінальному провадженні клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

В наданих слідчою матеріалах наявна постанова групи слідчих та старшого групи та постанова про визначення групи прокурорів та старшого прокурора групи у кримінальному провадженні, які не підписані керівником органу досудового розслідування та керівником органу прокуратури відповідно ні особисто, ні електронним цифровим підписом. При цьому, клопотання надійшло до канцелярії суду без використання системи «Електронний суд»

Наявний в матеріалах справ витяг з ЄРДР слідчий суддя не приймає до уваги як доказ наявності у слідчого та прокурора повноважень, оскільки такий витяг сформований системою ЄРДР ще 16.01.2025 та сам по собі не може підтверджувати відповідні повноваження. Такі повноваження можуть підтверджуватись постановами про визначення слідчого (слідчих) та прокурора (прокурорів).

З огляду на додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що слідча ОСОБА_2 не уповноважена звертатись до слідчого судді із зазначеним клопотанням у цьому кримінальному провадженні, а прокурор ОСОБА_3 не уповноважений таке клопотання погоджувати.

Відмова у задоволенні клопотання з підстави звернення з ним неналежним слідчим є передчасним рішенням, оскільки для його ухвалення слід провести розгляд клопотання за участю належної сторони кримінального провадження.

В залежності від обґрунтованості доводів та поданих доказів, після безпосереднього розгляду клопотання, слідчий суддя уповноважена ухвалити рішення про задоволення чи відмову у його задоволенні.

Розгляду клопотання має передувати звернення з ним уповноваженим слідчим, яке буде погоджене уповноваженим прокурором, однак, у цьому випадку слідчий суддя позбавлена можливості розпочати розгляд клопотання.

Відповідно до п. 10 листа Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 05.04.2013 № 223-559/0/4-13, після розгляду клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя вправі постановити ухвалу про: 1) задоволення клопотання; 2) відмову у задоволенні клопотання; 3) повернення його для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК. Підстави повернення клопотання мають бути належним чином обґрунтовані, а недоліки, які потребують усунення, такими, що могли перешкодити постановленню слідчим суддею законного та обґрунтованого рішення.

З огляду на те, що слідчий суддя позбавлена можливості розпочати проведення розгляду клопотання у зв`язку з його поданням не уповноваженою на те посадовою особою, клопотання слід повернути.

Кримінальним процесуальним законодавством не визначено, яка саме за формою та змістом має бути постановлена ухвала слідчим суддею (судом) у разі, якщо клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подане не уповноваженим на те слідчим (прокурором).

Разом з цим, постановлення такої ухвали передбачено законом (ч. 3 ст. 151, ч. 2 ст. 156, ч. 3 ст. 172, ч. 4 ст. 244, ч. 2 ст. 295-1, ч. 3 ст. 297-3 КПК України).

За змістом ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до переконання, що постановлення ухвали про повернення клопотання не суперечитиме загальним засадам кримінального провадження та відповідатиме його завданням, закріпленим у ст.2 КПК України.

У постанові від 12.10.2017 у справі № 757/49263/15-к Верховний Суд України сформулював висновок про те, що в разі постановлення слідчим суддею ухвали, що не передбачена кримінальними процесуальними нормами, до яких відсилають положення ч. 3 ст. 309 КПК України, суд апеляційної інстанції не вправі відмовити в перевірці її законності, посилаючись на приписи ч. 4 ст. 399 КПК України.

Аналогічні правові позиції викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справах № 237/1459/17 та 243/6674/17-к.

Тому, постановлена ухвала про повернення клопотання може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Керуючись ст. 41, 110, 159, 160, 162-166, 218, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчої СВ ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю у кримінальному провадженні № 0000014, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 14.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, повернути слідчій.

Роз`яснити слідчій її право на звернення з таким клопотанням до слідчого судді після покладення на неї повноважень керівником органу досудового розслідування на здійснення досудового розслідування кримінального провадження, за погодженням з прокурором, визначеним керівником органу прокуратури.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1