Справа № 585/282/25
Номер провадження 1-кс/585/122/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року м.Ромни

Слідчий суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , про проведення допиту малолітнього свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні з використанням відеоконференції, -

В С Т А Н О В И В :

21 січня 2025 року до слідчого судді звернувся дізнавач СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 з клопотанням, в якому просить: 1. Задовольнити клопотання про проведення допиту малолітнього свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , слідчим суддею під час досудового розслідування в судовому засіданні в режимі відео конференції поза залою судового засідання в іншому приміщенні. 2. Провести допит малолітнього свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , в судовому засіданні в режимі відео конференції поза залом судового засідання в іншому приміщенні - у відділенні захисту та соціально- психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально- психологічної реабілітації дітей області, яке розташоване за адресою: м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, буд. 158. Допит провести за участі: прокурора Роменської окружної прокуратури ОСОБА_5 , прокурора Роменської окружної прокуратури ОСОБА_6 , прокурора Роменської окружної прокуратури ОСОБА_7 , начальника СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області капітана поліції ОСОБА_8 , старшого дізнавача сектору дізнання Роменського РВП ГУНП в Сумській області капітана поліції ОСОБА_3 , дізнавача сектору дізнання Роменського РВП ГУНП в Сумській області старшого лейтенанта поліції поліції ОСОБА_9 , дізнавача сектору дізнання Роменського РВП ГУНП в Сумській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , практичного психолога відділення захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області ОСОБА_11 (чи іншого працівника в разі відсутності); соціального працівника Відділення захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області ОСОБА_12 (чи іншого працівника в разі відсутності); техніка-програміста Відділення захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області ОСОБА_13 (чи іншого працівника в разі відсутності); законного представника свідка - матері ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_1 . В обґрунтування клопотання вказано, що 07.01.2025 до ЧЧ Роменського РВП ГУНП в Сумській області надійшла заява від ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_1 про те, що 05.01.2025 близько 20:00 у ході сварки за спільним місцем проживання, чоловік заявниці ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , завдав декілька ударів по голові та рукам заявниці, чим спричинив тілесні ушкодження. За вищевказаним фактом сектором дізнання Роменського РВП ГУНП в Сумській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження № 0000006 від 07.01.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України. На даний час про підозру у кримінальному провадженні нікому не повідомлено. Викликаний на допит малолітній свідок ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , під час бесіди з працівниками поліції, у присутності законного представника та психолога, не відповідав на поставлені йому запитання з приводу обставин вчиненого стосовно матері кримінального правопорушення та в цілому на запитання, які стосуються його особи, уникав зорового контакту із присутніми, почував себе пригніченим та наляканим. На даний час орган досудового розслідування вважає за необхідне провести допит неповнолітнього свідка ОСОБА_4 з метою отримання відомостей, що мають суттєве значення для дізнання та можуть бути використані під час судового розгляду як докази винуватості підозрюваного (обвинуваченого), так як останній неодноразово був свідком словесних сварок та сутичок між батьками. Вважає, що у разі направлення обвинувального акту у зазначеному кримінальному провадженні до суду, малолітній свідок, якому на даний час 9 (дев`ять) років, в силу свого віку і зумовленого ним психоемоційного стану, при зміні обстановки допиту може відмовитись давати показання або змінити їх. Зміна обстановки під час допиту малолітнього свідка у суді полягатиме у тому, що під час його допиту у залі судового засідання будуть присутні незнайомі йому люди - суддя, секретар судового засідання, прокурор, та батька, який вчиняє насильство стосовно його матері. Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. З метою дотримання прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування окремі слідчі (розшукові) дії можуть бути здійснені за клопотанням сторони лише на підставі ухвали слідчого судді. Зокрема, до таких слідчих (розшукових) дій КПК України відносить допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні за наявності обставин, що можуть унеможливити їх допит у суді або вплинути на повноту чи достовірність показань (ст. 225 КПК України). Згідно з ч. 1 ст. 232 КПК України допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відео конференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках: неможливості безпосередньої участі певних осіб у досудовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності досудового розслідування; наявності інших підстав, визначених слідчим, прокурором, слідчим суддею достатніми. Згідно з ч. 2 ст. 232 КПК України рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування приймається слідчим, прокурором, а в разі здійснення у режимі відео конференції допиту згідно зі ст. 225 КПК України - слідчим суддею з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження чи інших учасників кримінального провадження. У відповідності до ч. 1 ст. 225 КПК України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка, чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. Частиною 4 ст. 354 КПК України передбачено, що у випадках, коли це необхідно для з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка чи потерпілого, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відео конференції (дистанційне судове засідання). На даний час, орган досудового розслідування приходить до висновку, що під час проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, встановлені обставини, що можуть вплинути на повноту та достовірність показань малолітнього свідка в судовому засіданні. До таких виняткових обставин відносяться: вікові особливості малолітнього свідка ОСОБА_4 , а саме 9 (дев`яти) річний вік. Обставини подій, пов`язані з умисним вчиненням щодо його матері насильницьких дій у його присутності та могли призвести до психологічної травми, приниження гідності дитини, в силу його віку. психоемоційний стан дитини, зокрема, психоемоційне напруження, наслідком якого може бути розвиток психічних порушень, є обставиною, яка може унеможливити подальший допит дитини, у тому числі у суді, або вплинути на повноту чи достовірність показань, а також в подальшому може відобразитися на повноті показань малолітнього свідка та повідомленні об`єктивних даних усіх обставин вчиненого кримінального проступку. Щодо процесуального статусу в кримінальному провадженні дітей, то вони являють собою особливу соціально-вразливу групу, щодо яких законом передбачено закріплення додаткових правових гарантій для захисту їх прав і законних інтересів. Декларація прав дитини 1959 року закріплює принцип, що дитина за будь-яких обставин має бути серед тих, які першими одержують захист і допомогу. В усіх діях щодо дітей незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (ч. 1 ст. З Конвенції про права дитини). Зазначене положення кореспондується з ч. 2 ст. 10 КПК України, де закріплено, що у випадках і порядку, передбачених цим Кодексом, певні категорії осіб (неповнолітні, іноземці, особи з розумовими і фізичними вадами тощо) під час кримінального провадження користуються додатковими гарантіями. Дитина має свою специфіку, яка пов`язана із її віком, рівнем інтелектуального, емоційного розвитку, життєвим досвідом. Усе це впливає на можливість сприйняття нею подій кримінального правопорушення та можливість надати оцінку таким подіям. У таких ситуаціях важливим є дотримання гарантій поводження з потерпілою дитиною з врахуванням її віку, рівня зрілості, інтелектуального розвитку, дитина має розуміти хід кримінального провадження. Потерпілому відводиться значуща роль у кримінальному провадженні, оскільки часто надана саме потерпілим інформація сприяє доказуванню у справі та встановленню істини. Відповідно до ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України. Реалізація норм закону можлива шляхом використання передбаченої ст. 225 КПК України процедури допиту під час досудового розслідування в судовому засіданні. Тому повне з`ясування у потерпілих обставин вчинених кримінальних правопорушень під час допиту в порядку ст. 225 КПК України за участю кваліфікованого психолога є запорукою убезпечення дітей від повторного негативного психотравмуючого впливу ще й у суді під час судового провадження. Також зібрані у такий спосіб допустимі докази на підтвердження винуватості злочинців додатково зменшать вірогідність зміни в наслідок незаконного впливу на неповнолітнього своїх показань у суді (у тому числі внаслідок погроз або підкупу), адже діти до 16 років не попереджаються про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за завідомо неправдиві показання. Малолітній свідок має несформовану дитячу психіку, що може негативно вплинути на повноту та достовірність в подальшому показань свідка, у тому числі в судовому засіданні. Слід врахувати той факт, що особливості психіки неповнолітніх (малолітніх) пов`язані із заміщенням негативних спогадів, внаслідок чого через деякий час ці спогади втрачають деталі і подробиці. Таким чином, допит таких осіб доцільно провести якомога скоріше від тих подій, які стали предметом такого допиту, не чекаючи сплину тривалого часу. Показання малолітнього свідка ОСОБА_4 на теперішній час є важливими для всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, а тому їх належне фіксування під час досудового розслідування не допустить будь-якого викривлення обставин, що мали місце під час вчинення кримінального правопорушення та забезпечить можливість встановлення всіх фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, які сприймав свідок. Також, повне з`ясування у малолітнього свідка обставин вчиненого кримінального правопорушення під час допиту в порядку ст. 225 КПК України, в дружньому до дитини середовищі - Барнахусі, за участі кваліфікованого психолога з урахуванням індивідуально-психологічних і психофізіологічних властивостей дитини є запорукою убезпечення дитини від повторного негативного психотравмуючого впливу у суді під час судового провадження. В узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016 акцентовано увагу на тому, що в частині першій ст. 225 КПК України чітко визначені лише два виняткові випадки, які є підставою для звернення сторони кримінального провадження із клопотанням про проведення допиту, зокрема, існування небезпеки для життя чи здоров`я свідка, потерпілого та їх тяжка хвороба. Крім того, вжите в частині першій ст. 225 КПК України формулювання «інші обставини» свідчить про невичерпність переліку таких обставин, наголошуючи на існуванні вірогідності унеможливити допит свідка чи потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань. В узагальненні за результатами аналізу судової практики зроблено висновок, що розглядаючи клопотання про допит свідка, потерпілого, в порядку ст. 225 КПК України, до виняткових випадків, які унеможливлюють допит свідка, потерпілого або можуть вплинути на повноту чи достовірність їх показань, слідчі судді відносили, серед інших, психологічні особливості особи неповнолітнього (малолітнього) свідка або потерпілого. При цьому, про необгрунтованість такої практики не зазначено. З огляду на вищезазначене, а також те, що показання малолітнього свідка ОСОБА_4 мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини для досудового розслідування у кримінальному провадженні, а з плином часу надані показання ним можуть бути детально не відтворені, з метою уникнення або мінімізації можливої психологічної травматизації дитини в кримінальному провадженні, попередження негативного впливу на повноту та достовірність судового розгляду, виникла необхідність у проведенні допиту малолітнього свідка ОСОБА_4 під час досудового розслідування в судовому засіданні поза залом судового засідання в іншому приміщенні - у відділенні захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області, розташованого за адресою: м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, 158, з використанням відео конференції.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримала клопотання та його обґрунтування і просила задоволити. Суду пояснила, що необхідно допитати свідка для з`ясування обставин кримінального провадження, а саме - що він бачив, чи був присутнім при подіях і з`ясувати його процесуальний статус, чи був він свідком чи потерпілим. При допиті потерпіла та свідок повідомляли що ОСОБА_4 був і міг бачити що і як відбувалося. Сторону захисту до допиту не залучають оскільки підозра у даному кримінальному провадженні не оголошувалася. Підозрюваним в даному провадження буде ОСОБА_15 , але підозру не оголосили тому що вважають необхідним зібрати всі докази, які можливо.

Дізнавач ОСОБА_3 підтримав клопотання і просив задоволити. Підтримав обґрунтування клопотання і доводи прокурора. Суду пояснив що при допитах потерпіла і свідок пояснювали що неповнолітній ОСОБА_4 під час сварки був в іншій кімнаті.

До клопотання додано витяг з ЄРДР згідно якого, 07 січня 2025 року внесені дані з правовою кваліфікацією ч.1 ст. 125 КК України. В короткому викладі обставин вказано, що 07.01.2025 року до ЧЧ Роменського РВП ГУНП в Сумській обл. надійшла заява від ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_1 про те, що 05.01.2025 близько 20 год.00 хв. в ході сварки за спільним місцем проживання, чоловік заявниці ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , завдав декілька ударів по рукам заявниці, чим спричинив тілесні ушкодження (а.п.8).

З протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію вбачається, що 07.01.2025 року ОСОБА_14 звернулась до Роменського РВП ГУНП в Сумській області з заявою, в якій вказала, що 05.01.2025 року близько 20.00 год. за місцем спільного проживання в АДРЕСА_1 , чоловік ОСОБА_15 вчинив сварку з нею, тягав за волосся, вдарив металевою кришкою декілька разів по рукам та по голові. Очевидцем подій в заві вказано ОСОБА_16 (а.п.9).

Відповідно до висновку експерта №13 від 08.01.2025 року складеного лікарем судово-медичним експертом ОСОБА_17 відділення ДСУ «Сумського обласного бюро судово-медичних експертиз» при огляді у гр. ОСОБА_14 . ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлені тілесні ушкодження, які за ступенем тяжкості оцінюються як легкі тілесні ушкодження (згідно пунктів 2.3.26, 2.3.5. Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затвердженим Наказом МОЗ № 6 від 17.01.1995 року) (а.п.13-14).

З протоколу допиту потерпілої ОСОБА_14 від 12.01.2025 року вбачається, що остання пояснила, що за вище вказаною адресою вона проживає разом з чоловіком ОСОБА_15 , донькою ОСОБА_16 та сином ОСОБА_4 …Коли вона прийшла додому почала готувати вечерю, до неї прийшла її донька та вони разом з нею в кухні почали готувати вечерю, в цей час до них в кухню прийшов її чоловік ОСОБА_15 який почав на неї кричати, ображати нецензурною лайкою, звинувачувати її у зраді, вона не витримавши до себе такого відношення у відповідь також почала на нього кричати. В ході цього між нами виник конфлікт і під час конфлікту він почав впритул підходити до неї та кричати, вона не витримавши цього відштовхнула його від себе. Далі ОСОБА_15 знову підійшов до неї взяв з плити кришку з каструлі та завдав нею їй по голові один удар, а саме в тім`я, від завданого удару вона відчула різкий біль та в неї запаморочилося в голові… Також під час цього всього в кухні знаходилася донька ОСОБА_16 , а син ОСОБА_4 знаходився в себе в кімнаті. Зазвичай її чоловік ОСОБА_15 вчиняє з нею сварку у відсутності будь кого, аби не було свідків, але 05.01.2025 у зв`язку з тим, що він перебував у стані сильного алкогольного сп`яніння та через те, що вона почала на нього кричати у відповідь він навіть не звернув уваги, що бід час конфлікту була присутня їх донька ОСОБА_16 (а.п.16-17).

Як вбачається з протоколу допиту свідка, ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_4 пояснила, що за вище вказаною адресою проживає разом з батьком ОСОБА_15 , матір`ю ОСОБА_14 та братом ОСОБА_4 .… але 05.01. 2025 коли батько бив матір, мама попрохала її зателефонувати в поліцію, що вона і зробила… Зазначає, що під час цього всього її брат ОСОБА_4 знаходився в себе в кімнаті (а.п.23).

Крім цього до клопотання додано: акт судово-медичного обстеження, постанова про призначення судово-медичної експертизи, протокол проведення слідчого експерименту з потерпілою ОСОБА_14 , висновок експерта, протокол проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_16 , висновок експерта, протоколи допиту свідків ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , характеризуючи данні ОСОБА_15 (копія паспорта, вимога ОСКДІАП МВС України, характеристика, довідки з КНП СОР ОКСЛ та ІНФОРМАЦІЯ_5 ) та інші матеріали.

Відповідно ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду. У порядку, визначеному цієї статтею, може бути допитаний свідок, потерпілий, а також особа, стосовно якої уповноваженим органом прийнято рішення про обмін як військовополоненого. Неприбуття сторони, що була належним чином повідомлена про місце та час проведення судового засідання, для участі в допиті особи за клопотанням протилежної сторони не перешкоджає проведенню такого допиту в судовому засіданні. Допит особи згідно з положеннями цієї статті може бути також проведений за відсутності сторони захисту, якщо на момент його проведення жодній особі не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні.

Частиною 1 статті 226 КПК України передбачено, що допит малолітньої або неповнолітньої особи проводиться у присутності законного представника, педагога або психолога, а за необхідності - лікаря.

В статті 242 ЦК України передбачено, що батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаної недієздатною. Законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Пунктом 3 частини 1 статті 232 КПК України визначено, що допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відеоконференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках: проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого.

Відповідно ст. 354 КПК України допит малолітнього свідка і, за розсудом суду, неповнолітнього свідка проводиться в присутності законного представника, педагога чи психолога, а за необхідності - лікаря. Свідку, який не досяг шістнадцятирічного віку, головуючий роз`яснює обов`язок про необхідність давати правдиві показання, не попереджуючи про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за завідомо неправдиві показання, і не приводить до присяги. До початку допиту законному представнику, педагогу, психологу або лікарю роз`яснюється їхній обов`язок бути присутніми під час допиту, а також право протестувати проти запитань та ставити запитання. Головуючий має право відвести поставлене питання. У випадках, коли це необхідно для об`єктивного з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження). Допит малолітнього або неповнолітнього потерпілого проводиться з дотриманням правил, передбачених цією статтею.

Крім цього, у випадку допиту свідка, в порядку передбаченому ч. 1 ст. 225 КПК України, як клопоче дізнавач та прокурор, допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Не зважаючи на вказане, дізнавач клопоче про участь у допиті лише прокурора і слідчого, але в справі мається особа, яка визнана потерпілою - ОСОБА_14 проте слідчий та прокурор не клопочуть про її участь у допиті як потерпілої, натомість вона має бути безпосередньо присутньою в Сумському центрі соціально-психологічної реабілітації дітей області при допиті малолітнього свідка, як законний представник малолітнього, що свідчить про її можливість вчиняти дії як законного представника, проте це буде перешкоджати можливості допиту такого свідка ОСОБА_14 як потерпілою, оскільки вона буде безпосередньо присутньою, тобто допит буде не в режимі відео конференції.

Крім цього, очевидним є те, що в даному кримінальному провадженні не може бути іншого підозрюваного, окрім - ОСОБА_15 , проте орган досудового розслідування підозру йому не оголосив і не клопоче про допит свідка з участю цієї особи. При цьому слідчий суддя відмічає що згідно наданих матеріалів, у провадженні зібрано достатньо доказів для вирішення питання оголошення підозри.

Окремо слідчий суддя вважає необхідним звернути увагу на ту обставину, що в даному випадку дізнавач та прокурор взагалі не довели необхідності проведення допиту малолітнього свідка для з`ясування сформульованих ними питань, оскільки в допитах потерпілої ОСОБА_14 та свідка ОСОБА_16 міститься інформація, що під час цього всього ОСОБА_4 знаходився в себе в кімнаті. У зв`язку з чим, слідчому судді не зрозуміло, яка потреба допитувати свідка взагалі, якщо його мати і рідна сестра, стверджують що він протягом цього часу перебував у себе в кімнаті, а матеріали, надані слідчому судді не містять жодної інформації щодо того, що малолітній свідок ОСОБА_4 міг бачити події та може розповісти про відповідні обставини і слідчий у допитаних осіб цього не з`ясовував.

За встановлених обставин вважаю, що клопотання не обґрунтоване і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 40-1, 225,226, 232 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання дізнавача СД Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , про проведення допиту малолітнього свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні з використанням відеоконференції - відмовити.

Повний текст ухвали оголошено о 12 годині 50 хвилин 30 січня 2025 року.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1