УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001144 від 09.09.2024, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, в провадженні слідчого управління ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001144 від 09.09.2024, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області 09.09.2024 надійшли матеріали УКР ГУНП в Одеській області про те, що група невстановлених осіб, за попередньою змовою, в умовах воєнного стану, мають намір вчинити крадіжку, поєднану з проникненням до домоволодіння, розташованого на території Одеської області.

В подальшому, в ході документування злочинної діяльності зазначеної групи осіб встановлено, що особи, які входять до складу вищевказаної групи, в умовах воєнного стану за грошову винагороду займаються організацією незаконного перетину державного кордону України на території Одеської області осіб чоловічої статі, які підлягають мобілізації.

Надалі, допитано в якості свідка ОСОБА_4 , який пояснив, що на території міста Одеси зустрічався з особою на ім`я ОСОБА_5 , який пропонує за грошову винагороду в розмірі 6 500 доларів США організацію безперешкодного перетину державного кордону України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході досудового розслідування 27.11.2024, в період часу з 20 години 06 хвилин по 20 годину 20 хвилин, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси, проведено обшук автомобіля марки «Opel Zafira», державний номерний знак НОМЕР_1 , який перебував у користуванні підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час обшуку вказаного автомобіля виявлено та вилучено: автомобіль марки «Opel Zafira», 2008 року випуску, VIN: НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_1 , та ключі від нього.

В подальшому, вказаний автомобіль було визнано речовим доказом та винесено відповідну постанову від 28.11.2024.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.12.2024 повернуто прокурору клопотання про арешт майна для усунення недоліків протягом 72 годин. Зазначену ухвалу стороною обвинувачення отримано 16.12.2024.

Прокурор повторно звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів, зазначивши, що вилучений транспортний засіб використовувався підозрюваним, як засіб вчинення злочину.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій клопотання підтримав, просив розглянути у його відсутності.

Представник власника майна ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 на електронну адресу суду направив письмові заперечення, в яких зазначив, що власником вилученого автомобіля є третя особа, яка не має жодного відношення до кримінального провадження, ОСОБА_6 керував зазначеним автомобілем на законних підставах, прокурором не надано доказів того, що автомобіль містить будь-які сліди скоєння кримінального правопорушення. Зауважив, що накладення арешту на автомобіль шляхом заборони користування ним спричинить негативні наслідки для власників, оскільки утворить суттєві незручності для них шляхом неможливості використання автомобілю. Просив відмовити у задоволенні клопотання в частині заборони користування майном та провести розгляд у його відсутності.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності власника майна та його представника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, письмові заперечення адвоката ОСОБА_8 , слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку, майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, є підстави вважати, що воно було засобом вчинення злочину, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Так, на думку слідчого судді, є достатні підстави вважати, що вилучений автомобіль марки «Opel Zafira», 2008 року випуску, VIN: НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_1 , міг використовуватися підозрюваним ОСОБА_6 в якості засобу вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з організацією незаконного переправлення осіб через державний кордон України, за грошову винагороду.

Так, саме за версією органу досудового розслідування на автомобілі марки «Opel Zafira», 2008 року випуску, VIN: НОМЕР_2 , державний номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_6 неодноразово зустрічався з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою організації його незаконного переправлення через державний кордон України.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 28.11.2024 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочинів, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 309 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Щодо заперечень представника власника майна в частинні користування автомобілем, слід зазначити, що надання можливості здійснювати користування транспортним засобом може призвести до його пошкодження або знищення, що унеможливить його використання в якості доказу під час досудового розслідування.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що недоліки зазначені в ухвалі слідчого судді про повернення клопотання прокурору усунуті та клопотання прокурора підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001144 від 09.09.2024, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «Opel Zafira», державний номерний знак НОМЕР_1 , 2008 року випуску, VIN: НОМЕР_2 , та ключі від нього, який перебував у користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування вказаним транспортним засобом власником та іншими особами.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно зі ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1