Номер провадження № 1-кс/756/2728/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 15 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 01.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003775, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Палимівка, Бузулукського району, Оренбурзької області рф, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

УСТАНОВИВ:

03.12.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 01.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003775, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 01.12.2024, близько о 14:00 год., ОСОБА_4 , перебував за адресою: АДРЕСА_3 , в приміщенні кімнати №9, в якій в цей же час перебував ОСОБА_7 , з яким вони спільно вживали алкогольні напої, під час якого, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин один до одного, між ними виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , який направився у приміщення кімнати АДРЕСА_4 , де фактично мешкав, однак за ним у приміщення кімнати направився ОСОБА_4 , тримаючи у правій руці предмет, зовні схожий на ніж, який останній взяв у своїй кімнаті.

Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, у вигляді смерті, тримаючи у правій руці предмет, зовні схожий на ніж, наніс ним один удар в область живота, чим спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження, у вигляді проникаючого колото-різаного поранення живота, з ушкодженням печінки, від якого останній помер, в короткий проміжок часу.

Таким чином, ОСОБА_4 реалізував свій умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 ..

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (умисне вбивство), тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування та судового розгляду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечувала щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 , усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення у якому він підозрюється, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду з метою уникнення відповідальності. Інкримінований підозрюваному злочин відноситься до кримінальних правопорушень проти життя та здоров`я особи, що в сукупності свідчить про ймовірність свідомої поза процесуальної поведінки підозрюваного.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що свідки в рамках даного кримінального провадження являються сусідами підозрюваного, та останньому відомо місце проживання вищевказаних осіб.

Про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує мета, спосіб та обстановка вчинення даного кримінального правопорушення, особу підозрюваного, та враховуючи винятковий характер та суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній, підозрюваний може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Наявність ризику, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується обставинами вчинення даного кримінального правопорушення, існує ризик, що ОСОБА_4 може вчинити тотожні кримінальні правопорушення за аналогічних обставин.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просив у його задоволенні відмовити та просив суд застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт, оскільки

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 01.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003775 , за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

02.12.2024 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

-протокол огляду місця події, 01.12.2024, за адресою: АДРЕСА_5 , в кареті швидкої медичної допомоги;

-протокол огляду місця події 01.12.2024, в приміщенні кімнати, за адресою: АДРЕСА_2 ;

-протокол огляду місця події 01.12.2024, за адресою: АДРЕСА_5 , біля першого під`їзду;

-протокол обшуку за адресою: АДРЕСА_6 ;

-протокол затримання ОСОБА_4 , в порядку ст. 208 КПК України;

-лікарське свідоцтво про смерть №010-4743 від 02.12.2024;

-протокол допиту в якості потерпілого ОСОБА_8 , від 02.12.2024;

-показання, отриманні під час допиту в якості свідка ОСОБА_9 , від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_10 , від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_11 , від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_12 від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_13 від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_14 від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_15 від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_16 від 01.12.2024;

- протокол допиту в якості свідка ОСОБА_17 від 01.12.2024;

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд ураховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України - умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (умисне вбивство).

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування та судового розгляду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може вчинити інший злочин, та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Між тим, на думку суду, відсутній ризики, передбачені п.1,4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судому засіданні для їх оцінки.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Так, у судовому засіданні було встановлено, що наразі існують вагомі докази про вчинення підозрюваним інкримінованого правопорушення, яке відноситься до категорії не тяжких. Крім того, суд враховує той факт, що підозрюваним злочин було скоєно в період іспитового строку.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих злочинах, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Оскільки встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, які усунути застосуванням іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, який є цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_4 02.12.2024 було відповідно до вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_4 . Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_4 затримали в порядку ст. 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України та є підставою для його задоволення, та застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 01.12.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003775, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, починаючи з моменту затримання - 01.12.2024.

Альтернативний запобіжний захід ОСОБА_4 , 03.09.1958 у вигляді застави - не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 29.01.2025.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали буде проголошено о 15:00 год. 06.12.2024, про що повідомлені учасники кримінального провадження.

Слідчий суддя ОСОБА_1