Справа № 932/1962/25
Провадження № 1-кс/932/775/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Дніпро

Слідча суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі скаргу представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорськ, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення

установила:

зміст поданої скарги

24 лютого 2025 року до слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженого слідчого ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорськ, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

У скарзі ОСОБА_3 прохав зобов`язати уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорськ внести до ЄРДР відомості за повідомленням від 12.10.2022 за ч. 5 ст. 407 КК України стосовно солдата ОСОБА_4 .

Прохав поновити процесуальний строк оскарження.

Зазначена скарга була сформована у системі «Електронний суд» 24.11.2024.

Заявником одночасно із скаргою подано клопотання про розгляд справи за відсутності представника військової частини.

ТУ ДБР, розташоване у м. Краматорськ про день, час та місце розгляду скарги повідомлено належним чином (що підтверджується довідкою про доставку електронного документу 25.02.2025 о 17.21 год), однак у судове засідання явку свого представника не забезпечило, письмових заяв чи клопотань не надало.

Слідчою суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, та положень ч. 3 ст. 306 КПК України, визнано можливим розгляд скарги у відсутності особи, бездіяльність якої оскаржується, на підставі поданих заявником доказів.

мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги

Дослідивши подану скаргу та додатки до неї, слідча суддя дійшов таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що заявник 12.10.2022 на адресу Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорськ, шляхом поштового відправлення АТ «Укрпошта» відправив заяву про вчинення кримінального правопорушення стосовно солдата ОСОБА_4 .

Окрім того, 22.08.2024 засобами поштового зв`язку цінним листом №157 відправлено матеріали службового розслідування разом із додатками, у цілому на 21 арк, що підтверджується описом вкладення до цінного листа.

Відповідно до повідомлення про вручення, зазначені вище матеріали були доставлені на адресу та вручені особисто ТУ ДБР у м. Краматорськ 23.08.2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Пунктом 2 глави 1 розділу II Положення про ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджено Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298 установлено що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які відомі йому на час звернення до органу досудового розслідування із вказаною заявою. Ці обставини можуть бути неповними, але при цьому повинні бути достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння органом досудового розслідування за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України.

Слідча суддя встановила, що на день звернення до слідчого судді, відомості до ЄРДР за заявою військової частини від 12.10.2024 до ЄРДР внесені не були.

Отже, саме бездіяльність слідчого, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань є підставою для звернення заявника до суду зі скаргою.

При цьому відповідно до вимог ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Однак, не зважаючи на вказані вимоги закону, суб`єкт бездіяльності жодних доказів, які б спростовували доводи скарги, слідчому судді не надав.

Щодо посилань скаржника на необхідність визначення конкретної кваліфікації кримінального правопорушення, а саме за ч. 5 ст. 407 КК України, слідча суддя зазначає наступне.

Визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення під час внесення до ЄРДР є виключною дискрецією слідчого/прокурора, який визначає її на підставі зазначених у заяві відомостей та фактів про скоєння кримінального правопорушення. На такі дискреційні повноваження слідчого, прокурора вказують вимоги п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, згідно з яким до ЄРДР вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію із зазначенням статті (частин статті) закону України про кримінальну відповідальність, а відтак в цій частині вимоги скарги задоволенню не підлягають.

у частині поновлення процесуального строку на оскарження, суддя зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Тобто, можливість поновлення вищезазначеного строку кримінальний процесуальний закон пов`язує з тим, чи були причини його пропуску поважними.

Поновлення процесуального строку за своєю правовою природою передбачає встановлення учасникам кримінального провадження додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону під поважними причинами необхідно розуміти ті обставини, які об`єктивно є непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

При цьому про поважність причин для поновлення процесуального строку може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом установленого законом строку, виникли раптово, мали несподіваний характер і не могли бути контрольовані особою, яка звернулася зі скаргою.

Отже, під час вирішення питання про поновлення пропущеного строку, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінка особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) й інші доречні обставини.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 30 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Вирішуючи питання про поновлення строку, слідча суддя враховує, що військова частина НОМЕР_1 з березня 2024 року перебуває у зоні ведення бойових дій в Донецькій області..

З огляду на викладене, слідча суддя вважає, що скаргу належить задовольнити частково.

Керуючись статтями 303, 369-372, 375, 376 КПК, слідча суддя

постановила:

Скаргу задовольнити частково.

Поновити представнику військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 строк на оскарження бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорськ.

Зобов`язати уповноважену особу територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Краматорськ, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою представника військової частини НОМЕР_1 від 12.10.2022 №5303/1 стосовно солдата ОСОБА_4 .

Зобов`язати службову особу, яка внесла відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, через 24 години з моменту внесення таких відомостей, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В іншій частині скарги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 27.02.2025.

Слідча суддя ОСОБА_1