печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000672,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про арешт майна.

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000672 від 03.11.2024 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

У клопотанні вказано, що відповідно до наказу ГУНП в Полтавській області №391ос від 14.08.2024, ОСОБА_7 призначено на посаду тимчасово виконувача обов`язків начальника сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Так, у вечірній час доби 02.11.2024 близько 21 год. ОСОБА_7 разом з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та іншими особами перебували у ресторані «Shade» за адресою: м. Полтава, вул. Конституції, буд. 13.

Перебуваючи у вказаному громадському закладі, 02.11.2024 близько 21 год. 20 хв. у ході словесної суперечки із раніше незнайомим йому відвідувачем ресторану - ОСОБА_9 , яка виникла через образливе звертання ОСОБА_7 до відвідувачки закладу ОСОБА_10 , у ОСОБА_7 виник спільний умисел з ОСОБА_8 та ОСОБА_6 та іншими невстановленими особами на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.

Реалізуючи злочинний умисел, спрямований на вчинення хуліганських дій, діючи умисно, групою осіб, без попередньої змови з ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та іншими невстановленими особами, ОСОБА_7 , перебуваючи у громадському місці, а саме ресторані «Shade», грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилось в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян, діючи з умислом, спрямованим на вчинення хуліганських дій, з особливою зухвалістю привселюдно разом з ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та іншими невстановленими особами, почали наносити тілесні ушкодження раніше не знайомій їм особі - ОСОБА_9 , принижуючи при цьому честь та гідність останнього, не реагуючи на зауваження та законні вимоги відвідувачів і персоналу ресторану припинити протиправні дії.

Так, ОСОБА_8 наніс ОСОБА_9 один удар рукою в область голови, після чого ОСОБА_7 за участі ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та інших невстановлених осіб у ході подальших хуліганських дій пошкодив верхній одяг потерпілого та за участі ОСОБА_6 почав наносити руками та ногами численні удари ОСОБА_9 в область голови та тулуба, що спричинило в останнього тілесні ушкодження у вигляді закритого крайового перелому кісток носу, забою м`яких тканин голови та грудної клітини.

Після цього ОСОБА_9 бригадою СШМД о 22 год 33 хв. доставлено до Комунального підприємства «1-а міська клінічна лікарня Полтавської міської ради» за адресою м. Полтава вул. Олеся Гончара, 27А.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та інших невстановлених слідством осіб був порушений звичайний графік роботи та нормальна діяльність ресторану «Shade», що виразилось у відсутності у працівників закладу можливості обслуговувати належним чином відвідувачів закладу, а саме: приймати замовлення, проводити оплату за замовлення, виконувати замовлення, прибирати столики, здійснювати інші адміністративні функції по замовленню та закупівлі продуктів харчування, по плануванню роботи закладу та вирішенню інших робочих питань.

За вказаним фактом 03.11.2023 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000672.

Постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_11 від 07.11.2024 подальше здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000672 доручено слідчим Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань.

07.11.2024 в ході проведення слідчих дій у даному кримінальному провадженні було встановлено, що вказані фігуранти планують вжити активних заходів з метою перешкоджання здійсненню досудового розслідування, шляхом переховування від органів досудового розслідування та суду, виношують наміри знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Крім цього, 07.11.2024 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України затримано 3-х активних учасників, у тому числі у місті Києві затримано ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , а ОСОБА_7 - у місті Полтаві.

07.11.2024 ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, тобто у хуліганстві, а саме у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчиненому групою осіб.

Під час досудового розслідування 07.11.2024 з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку із необхідністю врятування речей, що мають значення для досудового розслідування, відшукання предметів та речей, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, до постановлення ухвали слідчого судді, проведено невідкладний обшук транспортного засобу MERCEDES-BENZ S 63 AMG, н.з. НОМЕР_1 (VIN НОМЕР_2 ), який зареєстрований за приватним підприємством «АЛЬФА-КАПІТАЛ» (), засновником та директором якого є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Безпосередньо перед затриманням у вказаному транспортному засобі перебували ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За результатами обшуку виявлено та вилучено наступні речі:

1) мобільний телефон IPhone чорного кольору в чохлі, що належить ОСОБА_6 ;

2) грошові кошти в кількості 100 купюр номіналом по 100 доларів США, що належать ОСОБА_8 ;

3) грошові кошти в кількості 100 купюр номіналом по 200 гривень, що належать ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_12 від 08.11.2024 у справі № 757/52206/24-к задоволено частково клопотання слідчого про проведення вищевказаного обшуку та надано дозвіл на вилучення лише в частині вилучення мобільного телефону ОСОБА_6 .

З огляду на викладене, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на наступне майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_6 : грошові кошти в кількості 100 купюр номіналом по 200 гривень.

За отриманою під час досудового розслідування інформацією, в подальшому, після розголошення інформації щодо обставин подій у засобах масової інформації, набуття суспільного резонансу підозрюваним стало відомо про проведення процесуальних дій щодо них, направлених на їх встановлення, встановлення їх місця перебування та вручення повідомлень про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, підозрювані вживали активні заходи з переховування від органів досудового розслідування та суду, у тому числі шляхом впливу на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні. Так, підозрювані ОСОБА_8 та ОСОБА_6 прямували до м. Києва, де їх було затримано та проведено обшук вищевказаного транспортного засобу, в якому були вилучені вищевказані предмети, схожі на грошові кошти.

Отже, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що однією з цілей прибуття підозрюваних до м. Києва могло бути намагання продовжувати впливати на потерпілих, які в той час перебували у м. Києві, у тому числі шляхом надання вилучених під час обшуку транспортного засобу грошових коштів як компенсації за завдану кримінальним правопорушення шкоду.

Одночасно зазначені обставини свідчать про наявність непрямих доказів визнання підозрюваними особами власної вини у вчиненні кримінального правопорушення.

Таким чином, вилучені під час обшуку транспортного засобу предмети, схожі на грошові кошти, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України, зокрема щодо окремих обставин вчинення кримінального правопорушення, винуватості осіб, обставин, які характеризують підозрюваних, а також безпосередньо є засобами вчинення кримінального правопорушення в частині приховування його слідів з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У зв`язку з викладеним вище, 08.11.2024 вмотивованою постановою слідчого визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, зокрема:

1) мобільний телефон IPhone чорного кольору в чохлі, що належить ОСОБА_6 ;

2) грошові кошти в кількості 100 купюр номіналом по 100 доларів США, що належать ОСОБА_8 ;

3) грошові кошти в кількості 100 купюр номіналом по 200 гривень, що належать ОСОБА_6 .

Крім того, на адресу Державного бюро розслідувань надійшли клопотання адвоката ОСОБА_13 в інтересах потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про арешт майна підозрюваних задля відшкодування нанесеної підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 фізичної, моральної та матеріальної шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим готується відповідний цивільний позов.

Метою накладення арешту на майно відповідно до пункту 4 частини 2 статті 170 КПК України є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, а також збереження речових доказів.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 вимоги визначені у клопотанні підтримав, просить задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечували щодо накладення арешту на грошові кошти, вказують на безпідставності та необґрунтованості поданого клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши слідчого, захисників, підозрюваного вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Як вбачається із матеріалів клопотання, у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000672 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: грошові кошти в кількості 100 купюр номіналом по 200 гривень, в загальній кількості 20 тисяч гривень.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1