КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа №532/1918/24
Провадження № 1-кп/552/422/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2025 Київський районний суд м. Полтави у складi:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарi ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , їх представника адвоката ОСОБА_6 ,

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_7 та їх захисників адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №0000067 за обвинуваченням:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 2 ст. 189, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 342 КК України, та

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209 КК України, -

встановив:

Відповідно до ухвали Полтавського апеляційного суду від 27.09.2024 кримінальне провадження пiдсудне Київському районному суду м. Полтави.

Пiдстав для його закриття, зупинення або повернення немає.

Обвинувальний акт складено вiдповiдно до вимог кримінального процесуального кодексу України.

За таких обставин дане провадження може бути призначене до судового розгляду.

До суду надійшло клопотання Полтавської обласної прокуратури про зміну обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави на тримання під вартою строком на 60 днів. Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України визначити заставу в розмірі 2110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6400616 грн. В клопотанні посилається на те, що 08.05.2024 щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 2110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6400616 грн. та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України. З дати винесення судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді застави підозрювана не внесла кошти на відповідний рахунок та не забезпечила їх внесення заставодавцем, не надала документ, що це підтверджує, слідчому прокурору, суду. Підставою зміни застосованого обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу на тримання під вартою є наявність ризиків, визначених п. 1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, а також свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни показань свідків на користь неї та іншого обвинуваченого ОСОБА_7 , що може позбавити можливості притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності. Враховуючи зазначені вище ризики і наявність обґрунтованої підозри, зміна запобіжного заходу та застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш прийнятним.

21.01.2025 до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_10 про зміну запобіжного заходу. Просив суд змінити ОСОБА_7 застосований до неї 08.05.2024 ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 2110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 400 616 грн. із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. В клопотанні посилається на те, що ОСОБА_7 демонструє належну процесуальну поведінку як під час досудового розслідування так і під час судового розгляду. З`являлась на всі виклики слідчого, прокурора та суду. ОСОБА_7 на виконання ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно неї, 09.05.2024 здала на зберігання до відповідних органів паспорт громадянина України для виїзду за кордон. Окрім цього, ОСОБА_7 має постійне місце проживання в АДРЕСА_1 , перебуває у цивільному шлюбі з ОСОБА_11 , має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_12 , 2019 року народження, позитивно характеризується, раніше не судима, не переховується та з`являється як до органів досудового розслідування під час досудового розслідування так і безпосередньо за всіма викликами до суду. ОСОБА_7 не має фінансової можливості внести заставу у розмірі 2110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6400616 грн. На майно, яке на підставі приватної власності належить ОСОБА_7 , та могло б бути відчужено задля внесення застави, накладено арешт в рамках даного провадження.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про зміну обвинуваченій ОСОБА_7 застосований запобіжний захід у вигляді застави на тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 2110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6400616 грн.

Потерпілі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтримали клопотання прокурора.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_10 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора. Клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання підтримав, просив задовольнити.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_7 адвокати ОСОБА_9 та ОСОБА_8 в судовому засіданні заперечували проти клопотання прокурора, клопотання адвоката ОСОБА_10 підтримали.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, оцінивши їх у сукупності з іншими доказами, суддя прийшов до висновку, що клопотання прокурора та захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_7 підлягає частковому задоволенню.

Судом установлено, що ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 08.05.2024 застосовано до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 2110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 400 616 грн.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується доказами, зібраними в матеріалах справи.

З моменту постановлення ухвали від 08.05.2024 про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави в сумі 6 400 616 грн., така внесене не була.

Судом установлено, що на майно, яке на підставі приватної власності належить ОСОБА_7 , та могло бути відчужено задля внесення застави, накладено арешт в рамках кримінального провадження. Суду не надано доказів того, що обвинувачена має фінансової можливості внести заставу у розмірі 6400616 грн.

У рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями - серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

З огляду на ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами й інтересами окремої особи (підозрюваного) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.

В суді не доведений, факт спроможності ОСОБА_7 внести заставу у визначеному розмірі.

Стороною обвинувачення та стороною захисту, не надано достатніх доказів того, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та особистого зобов`язання є доцільними та такими, що забезпечать належну поведінку підозрюваної.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Таким чином, з урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, даних про особу обвинуваченої та майновий стан останньої, судом встановлено, що наявні підстави для зміни запобіжного заходу у вигляді застави на домашній арешт у нічний час, який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки особи та покладених на обвинувачену обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

12.12.2024 до суду надійшло клопотання представника ТОВ «ЮВЕНТА-Т» адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту накладеного ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 09.04.2024 (справа № 554/11515/23, провадження № 1-кс/552/4026/2024) в частині заборони права користування майном, а саме на основні засоби ТОВ «ЮВЕНТА-Т» (40438063), а саме: відвантажувальний майданчик (Бутенки); ємність зернова 2 шт.; Норія У2 УН-50/16м; транспортер ТСЦ-200-27 м; бункер зерна приймальний с. Бутенки; лінія електропередач; навіс над бункером с. Бутенки; огорожа с. Бутенки; під`їзди до завальної ями з зерном; приміщення побутове с. Бутенки. У клопотанні посилається на те, що арешт на майно накладено необґрунтовано, з порушенням прав власників майна, окрім того на сьогоднішній день відпала необхідність в арешті майна саме без права користування. Вищезазначене майно є невід`ємною частиною здійснення господарської діяльності підприємств. Без нього підприємство не має можливості здійснювати свою господарську діяльність, оскільки воно є єдиним виробничим комплексом спрямованим на здійснення технічних операцій пов`язаних з прийомом на зберігання зерна та його подальшого відвантаження з метою продажу. Дане майно належить підприємству на підставі договору купівлі-продажу № 08/08/2023 від 08.08.2023 між ТОВ «ТРІАС» та ТОВ «ЮВЕНТА-Т». Попередній власник майна ТОВ «ТРІАС» набув вищезазначене майно на підставі договору купівлі-продажу № 18/0520/17 від 18.05.2020 з ТОВ Агрофірма «Добробут».

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту.

Представник потерпілих ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Надав до суду письмові заперечення, які в подальшому підтримав.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримав клопотання адвоката ОСОБА_9 .

Потерпілий ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту.

Потерпіла ОСОБА_4 надала до суду заперечення на клопотання про скасування арешту майна, які в судовому засіданні підтримала, просила відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані докази, суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчим суддею при постановлені ухвали від 09.04.2024 про накладення арешту зазначено, що вищевказане майно має доказове значення для повноти, всебічності, об`єктивності розслідування кримінального провадження.

На даний час в даному кримінальному провадженні судове слідство не розпочате, свідки не допитані, докази не досліджені, фактичні обставини справи не встановлені. Отже, відсутні підстави вважати, що відпала потреба у накладенні арешту на зазначене майно.

16.12.2024 до суду надійшло клопотання представника ТОВ «ЮВЕНТА-Т» адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту на майно, що накладено ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 19.12.2023 по справі № 554/11515/23, провадження № 1-кс/554/15528/2023, в частині заборони прав користування майном та скасування арешту на майно, що накладено ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 26.12.2023 по справі № 554/11515/23, провадження № 1-кс/554/15739/2023, в частині заборони права користування майном. В клопотанні посилався на те, що арешт на майно накладено необґрунтовано, з порушенням прав власників майна, на даний час відпала необхідність в решті майна саме без права користування. Арешт транспортних засобів та іншого майна суттєво перешкоджає господарській діяльності власників майна. Власник вилучених транспортних засобів ФГ «НЕКСТ» має договірні зобов`язання щодо перевезення вантажу. Відповідно до договору № 01112023 оренди (найму) транспортних засобів від 01.11.2023 та договору № 03112023 оренди (найму) транспортних засобів від 03.11.2023 ФГ «Некст» передає ТОВ «ЮВЕНТА-Т» у тимчасове платне користування на умовах найму вище зазначені транспортні засоби. Арешт на вищевказане майно накладено для подальшої конфіскації у разі доведення винуватості обвинувачених. З метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження достатнім є накладення арешту дише в частині позбавлення права відчуження майна. Порушення права користування майном є порушенням конституційних прав ОСОБА_7 і є надмірно обтяжливим способом арешту майна. Вилучене майно не підпадає під визначення речових доказів в зазначеному кримінальному провадженні, оскільки арештовані транспортні засоби належать юридичним особам, які не мають відношення до кримінального провадження та до вчиненого кримінального правопорушення.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_9 в судовому засіданні, підтримав клопотання про скасування арештів.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту.

Потерпілий ОСОБА_5 надав до суду заперечення на клопотання про скасування арешту майна, в судовому засіданні ї підтримав. Просив відмовити в задоволенні клопотання про скасування арешту.

Потерпіла ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, просила відмовити.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані докази, суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 19.12.2023 в справі № 554/11515/23, провадження № 1-кс/554/15528/2023 накладено арешт, шляхом позбавлення права користування, розпоряджання та відчуження до скасування арешту майна в установленому нормами КПК України порядку на транспортні засоби.

Слідчим суддею при постановлені ухвали від 19.12.2023 про накладення арешту зазначено, що вищевказане майно має доказове значення для повноти, всебічності, об`єктивності розслідування кримінального провадження.

На даний час в даному кримінальному провадженні судове слідство не розпочате, свідки не допитані, докази не досліджені, фактичні обставини справи не встановлені. Отже, відсутні підстави вважати, що відпала потреба у накладенні арешту на зазначене майно.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 26.12.2023 накладено арешт на майно, що належить ФГ «НЕКСТ» та ТОВ «ЮВЕНТА-Т».

Постановою слідчого від 21 грудня 2023 року вилучене майно визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що майно на яке накладено арешт ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 26.12.2023 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні відповідно до постанови про визнання речовими доказами від 21.12.2023, на даний час не відпала потреба в застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження і на думку суду арешт на майно накладений обґрунтовано, а тому з огляду на вище наведене клопотання представника ТОВ «ЮВЕНТА-Т» адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_9 звернувся до суду з клопотанням про об`єднання матеріалів кримінального провадження. Просив об`єднати в одне кримінальне провадження матеріали кримінальних проваджень стосовно ОСОБА_7 , що знаходяться в провадженні Київського районного суду м. Полтави, справа № 532/1918/24 та справа № 552/4147/24.

В судовому засіданні прокурор також заявив клопотання про об`єднання зазначених кримінальних проваджень.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_10 заперечував проти задоволення клопотання. Посилався на те, що його підзахисна ОСОБА_7 є обвинуваченою лише по даному кримінальному провадженні, стосовну до іншого кримінального провадження вона не має.

Інші учасники провадження не заперечували проти задоволення клопотання.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши матеріали кримінальних проваджень приходить до наступного.

Відповідно до ст.334 КПК України матеріали кримінального провадження, у тому числі матеріали щодо кримінального проступку та щодо злочину, можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

У разі якщо на розгляд суду першої інстанції надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

Згідно ч.1 ст.217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень.

За таких обставин, суд вважає доцільним об`єднати зазначені кримінальні провадження.

Керуючись ст. ст. 314-316 КПК України,

ухвалив:

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 2 ст. 189, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 342 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209 КК України призначити до судового розгляду одноособово у відкритому судовому засіданні о 10 год. 00 хв. 19 лютого 2024 року.

Клопотання прокурора та захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_7 задовольнити частково.

Змінити ОСОБА_7 запобіжний захід з застави на домашній арешт у нічний час строком на 60 діб, тобто до 21 березня 2025 року включно, заборонивши їй залишати місце свого проживання у період часу з 19 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 .

Заборонити ОСОБА_7 залишати місце проживання у період часу з 19 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. за виключенням надання останній невідкладної медичної допомоги та прослідування до приміщення цивільного захисту населення.

Покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою суду; не відлучатися з населеного пункту постійного місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування); утримуватися від спілкування із свідками з приводу обставин вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушень; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

У задоволенні клопотань представника ТОВ «ЮВЕНТА-Т» адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту майна, а саме з основних засобів ТОВ «ЮВЕНТА-Т», що накладено ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 09.04.2024 справа №554/11515/23, пров.№1-кс/554/4026/2024, - відмовити.

У задоволенні клопотань представника ТОВ «ЮВЕНТА-Т» адвоката ОСОБА_9 про скасування арешту майна, що накладено ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 19.12.2023 справа №554/11515/23, пров.№1-кс/554/15528/2023, та про скасування арешту майна, що накладено ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 26.12.2023 справа №554/11515/23, пров.№1-кс/554/15739/2023, - відмовити.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 194, ч. 2 ст. 189, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 342 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 209 КК України (справа №532/1918/24, пров.1-кп/552/422/25), об`єднати в одне провадження з кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 190 , ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України (справа №552/4147/24, пров.№1-кп/552/395/25).

Об`єднаному кримінальному провадженню присвоїти № 552/4147/24, провадження №1-кп/552/395/25).

Копію ухвали направити органу Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_7 для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1