УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України.

У клопотанні прокурор просить накласти арешт на документи та товарно-матеріальні цінності (шляхом заборони права використання, розпорядження та володіння), вилучені в ході проведення огляду 08.09.2024 контейнеру «GAOU7150549», що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав до канцелярії суду заяву в якій просив розглянути клопотання без його участі, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі та наполягав на його задоволенні. Також прокурор додатково надав копію протоколу обшуку від 11.07.2024 року.

Також до канцелярії суду надійшли письмові заперечення адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» у яких просить відмовити у задоволенні клопотання посилаючись на те, що наразі незрозуміло за яких підстав правоохоронні органи звернулися з вказаним клопотанням до суду, якщо кримінального провадження зареєстрованого за повідомленням 26 прикордонного загону Державної прикордонної служби просто не існує, виходячи з наявних матеріалів клопотання детектива ТУ БЕБ в Одеській області про накладення арешту. Зазначає, що з поданого клопотання вбачається, що детектив формально, виклавши фактичні обставини ймовірного вчинення кримінально-протиправних дій, зазначив відповідну мету та завдання арешту майна, яке на його думку, являється в достатній мірі обґрунтованим для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження. Між ти, по суті, посилання являється нічим іншим, як формальним цитуванням положень КПК України в частині, яка регламентує вирішення питання накладення арешту майна. На її думку відсутні достатні докази і правові підстави для накладення арешту на тютюнові вироби, які виявлені і вилучені під час проведення огляду, оскільки прокурором не доведено законних правових підстав для арешту майна та розумності і співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження. Крім того, відсутні дані стосовно відповідності такого майна вимогам ст.. 98 КПК України. Стверджує, що ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» немає жодних порушень, оскільки вони діяли відповідно вимог чинного законодавства України, продукцією для безмитної торгівлі не виготовляли та не продавали. Отже вважає, що стороною обвинувачення не доведено наявності правових підстав для арешту зазначеного майна з метою збереження його як речового доказу у кримінальному провадженні. Одночасно представник власника майна звернула увагу на те, що серед переліку доданих до клопотання про арешт майна матеріалів, немає жодного документа, який б обґрунтовував необхідність накладення арешту на майно. Також у своїх запереченнях представник власника майна просить провести судове засідання без її участі.

Окрім того, представник власника майна ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» - адвокат ОСОБА_5 надав письмові заперечення в яких просить відмовити у задоволенні клопотання, вказуючи на те, що орган досудового розслідування жодним чином не обґрунтував та наразі не вказує належних та достатніх доказів того, що майно Товариства було набуте у протиправний спосіб або в результаті вчинення злочинних дій чи використовувались з метою вчинення злочину саме у даному кримінальному провадженні, а лише зазначено неправильне трактування поняттю «магазин безмитної торгівлі.» Натомість вважає, що ними надано належні докази правомірності виробництва та реалізації вилученого майна. Зазначив, що разом з тютюновими виробами, окрім, контракту, специфікації, ТОВ було надано до митного органу, та митним органом детективу під час огляду контейнеру: пакувальний лист із зазначенням кількості та переліку тютюнових виробів, які містяться у контейнері; інвойс, сертифікати якості на вироблені тютюнові вироби; - міжнародна товаро-транспортна накладна (CMR). Таким чином, законна операція з експорту тютюнових виробів не може кваліфікуватись за ст. 204 КК України. Приймаючи до уваги відсутність у майна ознак речового доказу у даному кримінальному провадженні та неможливість використання арештованого об`єкту для підтвердження або спростування вчинення злочинних дій, вважаємо висновок слідчого про наявність статусу речового доказу хибним, а клопотання необґрунтованим. У свою чергу, тютюнові вироби, які постачаються ТОВ «МФТЮ» на експорт не містять марок акцизного податку, оскільки за законодавством країни отримувача, тютюнові вироби поставляються у зону, де маркування марками не здійснюється. Вважає, що вказане свідчить про відсутність підстав для арешту майна у зв`язку із законністю його походження та набуття, використання виключно у законній діяльності Товариства та відсутністю ознак у вилученого майна статусу речового доказу по справі.

У зв`язку з неявкою учасників процесу, керуючись вимогами ст. 172 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про можливість розгляду такого клопотання за відсутності наведених осіб.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході судового розгляду встановлено, Підрозділом детективів Територіального управління БЕБ в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000002 від 18.01.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

У відповідності до повідомлення 26 прикордонного загону Державної прикордонної служби від 03.09.2024 № 05/1723, станом на теперішній час, на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» перебувають три контейнери з сигаретами з фільтром торгових марок « ІНФОРМАЦІЯ_1 », « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та «URTA» та інших без марок акцизного податку, частково марковані написом «for duty free only», які плануються до вивезення за межі митної території України: GAOU7150549 (МД типу « НОМЕР_1 » №24UA02U6, статус оформлена); CAAU8141051 (МД типу « НОМЕР_1 » №24UA40U6, статус в роботі); GAOU7132972 (МД типу « НОМЕР_1 » №24UA74U6, статус в роботі).

Відправником вказаних товарно-матеріальних цінностей є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» (), що зареєстровано за адресою: Тернопільська обл., с. Острів, вул. Промислова, буд. 1 літера 4, офіс 3-7.

Одержувачем у відповідності до товаросупровідних документів зазаначено MAGIC COLOR GEM&JEWELRY CO., LTD (Таїланд) та ІНФОРМАЦІЯ_3 (Об`єднані Арабські Емірати).

За результатами проведеного митного огляду в період з 03.09.2024 по 04.09.2024 встановлено, що виробником зазначених сигарет є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» та зазначено датою виробництва серпень 2024 року.

Щодо переміщення контейнерів з тютюновими виробами за межі території України через «Чорноморський рибний порт»: згідно діючого законодавства, з жовтня 2023 року,0 діє заборона виробництва тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах для магазинів безмитної торгівлі.

Вказану заборону регламентовано наступним:

Законом України № 3326-IX від 10 серпня 2023 року «Про внесення змін до Митного кодексу України та інших законів України щодо протидії незаконному обігу тютюнових виробів» запроваджено деякі зміни, що стосуються виробництва тютюнових виробів, а також продажу товарів для магазинів безмитної торгівлі. А саме: ст. 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" (Відомості Верховної Ради України, 1995 р., № 46, ст. 345 із наступними змінами) доповнена новими частинами такого змісту:

"До припинення або скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, забороняються реалізація магазинам безмитної торгівлі, а також виробництво для таких цілей тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Також ст.18 вказаного закону визначає : У разі виявлення після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Митного кодексу України та інших законів України щодо протидії незаконному обігу тютюнових виробів" фактів виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації, у тому числі їх виробниками, тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах, які були вироблені для цілей реалізації магазинам безмитної торгівлі, такі товари вважаються немаркованими марками акцизного податку, а до таких суб`єктів господарювання застосовується відповідальність, передбачена законодавством за виробництво, зберігання, транспортування, реалізацію підакцизних товарів без марок акцизного податку.

Таким чином, відповідно до ст. 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" у разі виявлення фактів виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації, у тому числі їх виробниками, тютюнових виробів та/або рідин, що використовуються в електронних сигаретах, які були вироблені для цілей реалізації магазинам безмитної торгівлі, такі товари вважаються немаркованими марками акцизного податку, а до таких суб`єктів господарювання застосовується відповідальність, передбачена законодавством за виробництво, зберігання, транспортування, реалізацію підакцизних товарів без марок акцизного податку.

На підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 від 05.09.2024, проведено 08.09.2024 огляд контейнеру «GAOU7150549», що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якого виявлено та вилучено:

Копії документів поданих ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» () з до митного оформлення контейнеру «GAOU7150549» на 21 арк.

Тютюнові вироби сигарети з фільтром без марок акцизного податку України та маркуванням «For duty free sale only» експортером яких є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» () а саме:

- Urta slims у кількості 35 500 пачок які поміщені в 71 короб по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 62;

- Urta Neo Blask Slims у кількості 150 000 пачок які поміщені в

300 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 652;

- Marshal de luxe ultra slims у кількості 150 000 пачок які поміщені в 300 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 365;

- Marshal de luxe classic slims у кількості 150 000 пачок які поміщені в 300 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 310;

- Brut white slims у кількості 196 500 пачок які поміщені в 393 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 121.

09.09.2024 детективом у даному кримінальному провадженні прийнято процесуальне рішення та в порядку ст. 110 КПК України винесено постанову та визнано речовими доказами і долучено до матеріалів кримінального провадження вилучені тютюнові вироби без марок акцизного податку України та документи які вилучено в ході проведення огляду контейнеру «GAOU7150549», що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: АДРЕСА_1 .

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до положень ст.170 КПК України майно, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину може бути арештоване на підставі рішення слідчого судді. Арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться чи зберігаються в банках або інших фінансових установах. Арешт майна може бути застосований з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження, досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

При цьому, відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку слідчий суддя вважає, що вилучені документи можуть містити на собі ознаки вчиненого злочину, можуть бути знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження. З метою фіксування останніх їх буде оглянуто та проведено ряд експертних досліджень, шляхом призначення експертиз. Інформація яка міститься на вказаних документах має значення для вказаного кримінального провадження, виявлені документи ймовірно можуть бути беззаперечними доказами вчинення протиправних дій, та потребують дослідження, в подальшому можуть слугувати доказами для притягнення винних осіб до відповідальності, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні на вилучене майно арешту.

З урахуванням вимог Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», положень статей 91, 98 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що на даній стадії досудового розслідування є наявність достатніх підстав вважати, що майно, вилучене в ході проведення огляду контейнеру «GAOU7150549», що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: АДРЕСА_1 , має ознаки як предмета кримінального правопорушення, так і ознаки майна, яке зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому дане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а тому є важливими доказами можливого вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України.

Частиною 2 ст.199 КК України передбачено відповідальність за виготовлення, зберігання, придбання, перевезення, пересилання, ввезення в Україну з метою використання при продажу товарів, збуту, а також збут незаконно виготовлених, одержаних чи підроблених марок акцизного податку, голографічних захисних елементів, підробленої національної валюти України у виді банкнот чи металевої монети, іноземної валюти, державних цінних паперів, що існують у паперовій формі чи білетів державної лотереї, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб чи у великому розмірі.

За ч.1 ст.204 КК України відповідальність визначено за незаконне придбання з метою збуту або зберігання з цією метою, а також збут чи транспортування з метою збуту незаконно виготовлених спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, пива, тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, пального або інших підакцизних товарів.

Вжитим у диспозиції ст.204 КК України незаконним виготовленням підакцизних товарів, зокрема, тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, вважаються товари, виготовлені: особою, не зареєстрованою як суб`єкт підприємництва, чи суб`єктом господарської діяльності без одержання ліцензії, якщо їх виготовлення підлягає ліцензуванню, або суб`єктом господарської діяльності, який має ліцензію на їх виготовлення, але частину (чи повністю) виготовлених товарів не відображає у звітності, тобто не сплачує акцизний збір, сплата якого є обов`язковою.

Предметом кримінальних правопорушень, передбачених ст.204 КК України, можуть бути і фальсифіковані тютюнові вироби.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» ліцензуванню підлягають, в тому числі такі види господарської діяльності як виробництво і торгівля спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, і пальним, зберігання пального, яка ліцензується відповідно до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального".

Зв`язок вилученого в ході обшуку майна із вчиненням злочинів, передбачених ч ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

В клопотанні про арешт майна прямо зазначено підставу та мету арешту майна, наведено відповідне обґрунтування, вказано обсяг та вид майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а також зазначено про відповідність цього майна критеріям ст.98 КПК України.

Як на цьому обґрунтовано зауважує прокурор у клопотанні про арешт майна, вилучені речі необхідні для подальшого проведення судових експертиз, оскільки можуть містити сліди вчинення кримінального правопорушення.

Так в рамках даного кримінального провадження, 11 жовтня 2024 року детективом підрозділу ТУ БЕБ в Одеській області винесено постанову якому призначено судово-товарознавчу експертизу, на вирішення якої поставлені питання щодо відповідності зразків тютюнових виробів вимогам ДСТУ та чи можлива їх реалізація без марок акцизного збору на території України. Для дослідження експертам надано зразки тютюнових виробів, які вилучено в ході огляду контейнеру «GAOU7150549», що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: АДРЕСА_1 .

Вищезазначена обставина свідчить про те, що вилучені тютюнові вироби необхідні для проведення їх подальшого експертного дослідження, внаслідок чого не накладення арешту на них призведе до негативних наслідків для кримінального провадження, зокрема, може призвести до їх втрати, пошкодження або знищення.

При цьому, норми КПК України не визначають чітких термінів для призначення експертного дослідження вилученого майна, а також не передбачають такої підстави для відмови у накладенні арешту, як відсутність станом на час розгляду клопотання постанови про призначення експертизи.

Отже, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам в ході досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя наголошує, що в ході вирішення питання про арешт майна слід ураховувати стадію кримінального провадження. На стадії досудового розслідування не всі обставини, що підлягають з`ясуванню у кримінальному провадженні, можуть бути достовірно встановлені одразу ж, оскільки розслідування це процес пізнання обставин подій минулого, пов`язаний з пошуком, виявленням та фіксацією відповідних слідів злочинного діяння.

Системний аналіз норм КПК України та практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що КПК України оперує поняттями, які відповідають декільком різним стандартам доказування (переконання): стандарт «обґрунтованої підозри», переконання (доведення) «поза розумним сумнівом» та стандарти «достатніх підстав (доказів)» тощо. Стандарти «достатніх підстав (доказів)» використовуються в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, цілі прийняття тих чи інших рішень (вчинення дій) та їх правових наслідків. Вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчими суддями (судом) (ст.ст.157, 163, ч.5 ст.234, 260 КПК України та інші), так і слідчими, прокурорами (ст.ст.134, 271, 276 КПК України та інші).

Таким чином, арешт майна на підставі п.1 ч.2 ст.170 КПК (тобто з метою забезпечення збереження речових доказів) передбачає дотримання стандарту «достатніх підстав» вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Стандарт «достатніх підстав (доказів)» для цілей арешту з метою забезпечення збереження речових доказів передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують певну річ з кримінальним правопорушенням (демонструють можливу приналежність до його вчинення в якості знаряддя або матеріального об`єкту, що містить певне відображення або інформацію про злочин), тобто наділяють її саму можливістю виконувати функцію доказу в кримінальному провадженні, і вони є достатніми, щоб виправдати її тимчасове обтяження у вигляді арешту для можливого використання в процесі доказування стороною обвинувачення у подальшому.

Цей стандарт стороною обвинувачення було дотримано при ініціюванні застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

Окрім того, до завдань слідчого судді/суду на даному етапі провадження не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано докази, що стосуються зазначеного вище кримінального провадження. Його завдання полягає в тому, щоб на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані слідчому судді/суду матеріали є достатніми для застосування в рамках кримінального провадження заходів його забезпечення, та не має права вирішувати ті питання, які вирішує суд під час розгляду по суті, а саме питання, пов`язані з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а тому заперечення представника власника майна є не обґрунтованими.

Арешт майна ж із підстави, передбаченої п.1 ч.2 ст.170 КПК України, являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту поряд із забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна, й на відміну від останніх підстав не вимагає обов`язкового оголошення підозри в кримінальному провадженні, не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Значення має те, що речові докази є незамінними, оскільки створюються самою подією й обстановкою вчиненого кримінального правопорушення, а тому їх втрата або суттєве пошкодження призводить до неможливості відтворення речового доказу, адже неможливим є повернення в минуле, коли він формувався.

Ураховуючи викладене вище, вид речових доказів, у зв`язку із обставинами розслідуваного провадження та наявністю визначених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України ризиків приховування, знищення, відчуження названих вище матеріальних об`єктів, які мають бути збережені без зміни попереднього стану, то їх зберігання на цій стадії провадження не в застосований стороною обвинувачення та визначений слідчим суддею спосіб (зберігання в органу досудового розслідування) не гарантуватиме в повній мірі збереження доказових властивостей і достовірність даних, що вони містять. Не накладення таким чином арешту на вилучене майно може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню в частині необхідності проведення з ним ряду слідчих, процесуальних дій і експертних досліджень для виконання органом досудового розслідування завдань, передбачених ст.2 КПК України.

Слідчий суддя ураховує і те, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або повним позбавленням таких прав. Із огляду на те, що такий захід є тимчасовим, відповідні обмеження є розумними і співмірними, зважаючи на завдання кримінального провадження. А тому в цьому конкртеному кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження, а ініційований стороною обвинувачення захід забезпечення кримінального провадження є виправданим і необхідним.

Водночас слід зазначити, що судове рішення слідчого судді про арешт майна не перешкоджає його власнику або володільцю звернутись до слідчого судді чи суду з клопотанням за правилами ст.174 КПК України, згідно з якою арешт майна може бути скасовано повністю чи частково за клопотанням власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, клопотання прокурора є законним, обґрунтованим і таким, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, а тому слідчий суддя доходить висновку, що з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення огляду контейнеру «GAOU7150549», що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки воно має важливе значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні та є доказами, за допомогою яких можливо встановити обставини вчинення кримінального правопорушення, а незастосування цього заходу може призвести до наслідків, визначених ч. 11 ст. 170 КПК України, що створить перешкоди встановленню істини у кримінальному провадженні № 0000002.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000002, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 204, ч. 2 ст. 199 КК України - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони права використання, розпорядження та володіння, вилучені в ході проведення огляду 08.09.2024 контейнеру «GAOU7150549», що знаходиться на території пункту пропуску «Чорноморський рибний порт» за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1 а саме:

Копії документів поданих ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» () з до митного оформлення контейнеру «GAOU7150549» на 21 арк.

Тютюнові вироби сигарети з фільтром без марок акцизного податку України та маркуванням «For duty free sale only» експортером яких є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН» () а саме:

- Urta slims у кількості 35 500 пачок які поміщені в 71 короб по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 62;

- Urta Neo Blask Slims у кількості 150 000 пачок які поміщені в

300 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 652;

- Marshal de luxe ultra slims у кількості 150 000 пачок які поміщені в 300 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 365;

- Marshal de luxe classic slims у кількості 150 000 пачок які поміщені в 300 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 310;

- Brut white slims у кількості 196 500 пачок які поміщені в 393 коробів по 500 пачок в кожному зі штрих кодом 121.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1