УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000900, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України, -

в с т а н о в и в:

08.10.2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , в якому, ставилось питання про накладення, з метою збереження речових доказів, арешту на майно, тимчасово вилучене 30 вересня 2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання директора ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641) ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон IPHONE 12 сірого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 IMEI-2 НОМЕР_2 з Sim карткою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 .

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000900, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України.

Так, прокурор зазначає, що в службові особи КП «ІНФО-РАДА-ДНІПРО» ДМР (код 36094821) у період 2022-2024 років, шляхом зловживання своїм службовим становищем за попередньою змовою зі службовими особами ТОВ «КРП-3» (код 43587445), ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп» (код 39719320) та ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641) та фізичними особами - підприємцями здійснили привласнення бюджетних коштів, виділених на виконання Програми щодо сприяння територіальній обороні міста Дніпра на 2022-2026 роки, при проведенні державних закупівель товарів та послуг за бюджетні кошти протягом, у великих розмірах та в умовах воєнного стану.

Крім того, за фактом заволодіння коштами місцевого бюджету, виділеними в умовах національного спротиву та відповідно до «Програми щодо сприяння територіальній обороні міста Дніпра», відповідно до якої прийнято рішення про забезпечення укритів мережевим комунікаційним обладнанням замовником якого виступило Комунальне підприємство «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради, які користуючись службовим становищем, при проведенні та укладанні договорів в рамках публічних закупівель (тендерів), здійснили розтрату та привласнення коштів передбачених кошторисом.

Так, 04.04.2023 року КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради було укладено договір №04/04-2 з ФОП « ОСОБА_5 » про постачання комунікаційного обладнання за кодом ДК 021:2015:32570000-9: Комунікаційне обладнання UA-2023-03-20-012240, на загальну суму 3 176 938 грн. 00 коп.

Встановлено, що вказане комунікаційне обладнання (комплекти обладнання для організації резервного каналу зв`язку з маршрутизатором) встановлювалось на 54 об`єктах міської ради, серед них комунальні заклади, навчальні заклади, структурні підрозділи ДМР.

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судово товарознавчої експертизи № 4836 встановлення факт завищення ціни, а саме загальна вартість комплектів з урахуванням укладеного договору 04/04-2 від 04.04.2023 року складає суму в 3 176 938,00 грн., при розрахунку загальної ринкової вартості комплектів встановлена вартість в 1 822 987,00 грн.

Таким чином, різниця між сумою укладеного договору та розрахункової ринкової вартості поставлених товарів складає 1 353 950,50 грн.

Крім того встановлено, що між службовими особами комунального підприємства «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради (код 36094821) та ТОВ «КРП-3» (код 43587445, укладено договір № 09/08-1 від 09.08.2023 року щодо закупівлі товарів «апаратури для передавання радіосигналу з приймальним пристроєм», на загальну суму 17,6 млн грн (кошти перераховані в повному обсязі).

За наявною інформацією, під час складання та погодження технічних вимог і специфікації за вищевказаним договором, службові особи ТОВ «КРП-3» у змові з представниками КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради завищили вартість апаратури для передавання радіосигналу з приймальним пристроєм, що спричинило збитки бюджету на суму понад 2 млн грн

Також було встановлено, що підприємству ТОВ «КРП-3» до підписання договору 31.07.2023 року анульовано єдиний податок. Згідно підписаного договору № 09/08-1 від 09.08.2023 року ТОВ «КРП 3» діє на підставі статуту, та є платником єдиного податку 3 групи за ставкою 5%, тим самим внесли завідомо неправдиві відомості та підробили документи.

Однак, на момент отримання коштів за товар у підприємства ТОВ «КРП-3» недійсний єдиний податок і вони повинні сплатити ПДВ у розмірі 2 948 573 грн від загальної суми отриманих бюджетних коштів 17 691 440 грн.

Крім того, встановлено, що після анулювання підприємству ТОВ «КРП-3» єдиного податку з 31.07.2023 року були здійснені транзакції з оплати КП «Інфо-Рада-Дніпро» ДМР по іншим договорам, а саме:

01.08.2023 р. - по договору № 24/07-3 від 24.07.2023 р. - 173 750 грн;

01.08.2023 р. - по договору № 24/07-3 від 24.07.2023 р. - 238 020 грн;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-1 від 28.07.2023 р. - 625 000 грн;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-2 від 28.07.2023 р. - 842 850 грн;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-2 від 28.07.2023 р. - 527 375 грн;

05.08.2023 р. - по договору № 28/07-1 від 28.07.2023 р. - 2 098 750 грн.

Сума отриманих бюджетних коштів за іншими договорами становить 4 505 745 грн, з яких ТОВ «КРП-3» повинно було сплатити ПДВ у розмірі 750 957,5 грн.

Отже, загальна сума отриманих бюджетних коштів від КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради після 31.07.2023 року, в період коли підприємству було анульовано єдиний податок, становить 22 197 185 грн, з яких ТОВ «КРП-3» повинно було сплатити ПДВ у розмірі 3 699 530,8 грн.

Встановлено, що ТОВ «КРП-3» частину грошових коштів (близько 4 млн грн), яку отримали від КП «Інфо-Рада-Дніпро» Дніпровської міської ради перерахували в адресу підконтрольних підприємств, а саме: ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп» (код 39719320), ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641).

Досудовим розслідуванням встановлено, що з метою здійснення протиправної діяльності ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп», ТОВ ВФ «Сервіс» використовують підконтрольні СГД, а саме: ТОВ «Сева-Трейд» (код 35861983), ПП «Кисет» (код 31655506, нова назва ПП «Піонес»), ТОВ «Квертус» (код 41112077), ПП «Відродження» (код 21922399), ТОВ «Системи Безпеки ВВК» (код 32406126, нова назва ТОВ «Бігбудстрой»), ТОВ «Реактивні Дрони» (код 44032540) та ТОВ «Міксстіл» (код 40705164), які також є переможцями тендерних торгів та уклали договори з КП «Інфо-Рада-Дніпро» ДМР.

Оперативним шляхом було встановлено, що службові особи ТОВ «КРП-3», ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп», ТОВ ВФ «Сервіс» та підконтрольні їм СГД, з метою подальшого привласнення бюджетних коштів, переведенням їх в готівку та розподілом між усіма учасниками протиправного механізму, використовують підконтрольні ФОП, а саме: ФОП ОСОБА_6 (іпн НОМЕР_4 ), ФОП ОСОБА_7 (іпн НОМЕР_5 ), ФОП ОСОБА_8 (іпн НОМЕР_6 ), ФОП ОСОБА_9 (іпн НОМЕР_7 ), ФОП ОСОБА_10 (іпн НОМЕР_8 ), ФОП ОСОБА_11 (іпн НОМЕР_9 ), ФОП ОСОБА_12 (іпн НОМЕР_10 ), ФОП ОСОБА_13 (іпн НОМЕР_11 ), ФОП ОСОБА_14 (іпн НОМЕР_12 ),ФОП ОСОБА_15 (іпн НОМЕР_13 ), ФОП ОСОБА_16 (іпн НОМЕР_14 ), ФОП ОСОБА_17 (іпн НОМЕР_15 ), ФОП ОСОБА_18 (іпн НОМЕР_16 ), ФОП ОСОБА_19 (іпн НОМЕР_17 ), ОСОБА_20 (іпн НОМЕР_18 ), ФОП ОСОБА_5 (іпн НОМЕР_19 ).

В рамках досудового розслідування скеровано доручення в порядку ст. 40 КПК України до Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області для встановлення місцезнаходження фінансово - господарських документів, фактичного проживання директорів, бухгалтерів, службових осіб ТОВ «КРП-3, ТОВ «Ай Ті Сервіс Груп», ТОВ ВФ «Сервіс», КП «Інфо-Рада-Дніпро» ДМР.

В рамках вказаного кримінального провадження 30.09.2024, на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.09.2024 № 761/35554/24, провадження № 1-кс/761/23680/2024, в період часу з 07 год. 01 хв. до 08 год. 28 хв., проведено обшук за місцем проживання директора ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено:

мобільний телефон IPHONE 12 сірого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 IMEI-2 НОМЕР_2 з Sim карткою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

30.09.2024 вищевказані речі визнано речовим доказами у кримінальному провадженні відповідною постановою слідчого.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_21 клопотання підтримали та просили його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Представник власника тимчасово вилученого майна - адвокат ОСОБА_22 проти задоволення клопотання заперечував, вважаючи, що перелічені предмети не мають значення речових доказів у кримінальному провадженні. Надав слідчому судді письмові заперечення.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши пояснення присутніх у судовому засіданні учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги зміст винесеної 30 вересня 2024 року постанови про визнання майна речовим доказом, зважаючи на наявність достатніх доказів того, що частина зазначеного у клопотанні майна відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а саме є майном, щодо якого є наявність розумних підозр вважати, що воно могло зберегти на собі відомості, важливі для досудового розслідування, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 30 вересня 2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання директора ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641) ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон IPHONE 12 сірого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 IMEI-2 НОМЕР_2 з Sim карткою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

Клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000900, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 серпня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 30 вересня 2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання директора ТОВ ВФ «Сервіс» (код 25021641) ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а самена: мобільний телефон IPHONE 12 сірого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 IMEI-2 НОМЕР_2 з Sim карткою мобільного оператора «Київстар» з номером НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1