УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

дослідивши скаргу ОСОБА_2 , як голова правління ГО «Стоп корупція» () на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Служби безпеки України, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

На електронну пошту Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_2 , як голова правління ГО «Стоп корупція» () на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Служби безпеки України, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 17.06.2024, слідчим суддею визначено ОСОБА_3 .

На підставі Розпорядження щодо повторного автоматичного розподілу справи від 08.07.2024 за № 01-08-148, протоколом повторного автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_1 10.07.2024 скаргу передано слідчому судді з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне повернути заявнику таку, виходячи з такого.

Так, порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 статті 303 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 ст. 113 КПК України встановлено, що будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Отже, кримінальний процесуальний закон визначив кінцевий строк, упродовж якого уповноважена особа має вчинити певні процесуальні дії.

Наведене свідчить, що покладений на слідчого обов`язок щодо внесення необхідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути виконаний протягом усього вказаного часового проміжку тривалістю 24 години.

Як убачається зі змісту скарги, ОСОБА_2 , як голова правління ГО «Стоп корупція» () звернувся до Головного управління Служби безпеки України із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 11.06.2024. При цьому до матеріалів скарги не додано документів на підтвердження повноважень особи, діяти від імені даної юридичної особи.

Обов`язок доведення свого процесуального статусу належить особі, що звертається до суду з відповідним клопотання у відповідності до положень ст. 22 КПК України, та не може покладатись на один і той самий орган чи службову особу, тобто слідчого суддю.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. ст. 304 КПК України скарга повертається у випадку, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Також, слід звернути увагу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись статтями 26, 303-304, 309-310, 392-393, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Скаргу ОСОБА_2 , як голова правління ГО «Стоп корупція» на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Служби безпеки України, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_4