Справа 688/4736/24
№ 1-кс/688/2139/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

14 жовтня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0001701 від 07 жовтня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з начальником Білогірського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні за №0001701.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що 07 жовтня 2024 року близько 13 год 11 хв до ВПД №2 Шепетівського РУП надійшло повідомлення від головного лісничого філії «Ізяславське лісове господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» ОСОБА_5 про те що, 05 та 07 жовтня 2024 року, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , в період дії воєнного стану, шляхом вільного доступу, таємно викрав 4 колодки дерева породи «Сосна», які знаходились у кварталі 38 виділі 21 та 28 Лютарського лісництва філії «Ізяславське лісове господарство» ДП «Ліси України», поблизу с. Комини Ізяславської ТГ, вартістю близько 7 000 гривень.

07 жовтня 2024 року за вказаним фактом СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001701, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та розпочато досудове розслідування.

07 жовтня 2024 року у кварталі 38 виділі 21 та 28 Лютарського лісництва філії «Ізяславське лісове господарство» ДП «Ліси України», було проведено огляд місця події, в ході якого виявлено 3 пні вітровальних дерев породи сосна діаметром 46*44 см, 42*40 см, 50*49 см.

В подальшому, 07 жовтня 2024 року за письмовою згодою ОСОБА_6 проведено огляд його господарства під АДРЕСА_1 , в ході чого виявлено, оглянуто та вилучено: коня гнідої масті, віком 9 років, на кличку «Рижик» вагою близько 400 кг, та гужову повозку з дерев`яним дишлем на гумових колесах, власником яких являється ОСОБА_6 , та які в подальшому було передано останньому під розписку на відповідальне зберігання.

Як пояснив ОСОБА_6 , повозку та коня він використовував для перевезення викрадених ним колодок дерева породи «сосна» із Лютарського лісництва філії «Ізяславське лісове господарство» ДП «Ліси України», у зв`язку із чим вони являються знаряддям вчинення злочину.

Окрім того, в ході огляду господарства ОСОБА_6 , також було виявлено, оглянуто та вилучено: колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,06 м, діаметрами з двох кінців: 40 см та 33 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,12 м, діаметрами з двох кінців: 33 см та 30 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,12 м, діаметрами з двох кінців: 27 см та 26 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,13 м, діаметрами з двох кінців: 27 см та 24 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,10 м, діаметрами з двох кінців: 30 см та 29 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,07 м, діаметрами з двох кінців: 36 х 49,5 см та 36 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,13 м, діаметрами з двох кінців: 24 см та 19 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,08 м, діаметрами з двох кінців: 23,5 см та 19,5 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,12 м, діаметрами з двох кінців: 23 см та 20 м. В подальшому, вищевказані колодки дерева породи «сосна» було поміщено на зберігання на територію арешт-майданчику ВПД №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, що по вул. Грушевського, 24, в м. Ізяславі Шепетівського району Хмельницької області, до вирішення питання по суті.

Вилучені 9 колодок дерева породи «сосна», по своїх розмірах, відповідають розмірам пнів дерев породи «сосна», що виявлені у кварталі 38 виділу 21 та 28 Лютарського лісництва філії «Ізяславське лісове господарство» ДП «Ліси України», що може свідчити про те, що саме ці колодки являються матеріальними об`єктами, що були об`єктом кримінально-протиправних дій.

Постановою слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 07 жовтня 2024 року коня гнідої масті, віком 9 років, на кличку «Рижик» вагою близько 400 кг; гужову повозку з дерев`яним дишлем на гумових колесах, а також вищевказані колодки дерев визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З метою досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування даного кримінального правопорушення, належного збереження речових доказів, призначення відповідних судових експертиз, а також запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження, виникла необхідність у арешті на вищевказане майно, так як у разі не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, це може призвести до його зникнення або пошкодження, та як наслідок призведе до перешкоджання та затягування в прийнятті процесуального рішення по провадженню.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України слідчий суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності особи, яка є власником майна, на яке накладається арешт, з огляду на наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза спотворення або знищення слідів кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001701 від 07 жовтня 2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Майно було вилучено 07 жовтня 2024 року, клопотання про арешт направлено до суду через Укрпошту 08 жовтня 2024 року наступного робочого дня після вилучення майна.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Враховуючи, що гужова повозка з дерев`яним дишлем на гумових колесах, власником якої являється ОСОБА_6 та вилучені в ході огляду господарства останнього 9 колодок дерева породи «сосна», які по своїх розмірах, відповідають розмірам пнів дерев породи «сосна», що виявлені у кварталі 38 виділу 21 та 28 Лютарського лісництва філії «Ізяславське лісове господарство» ДП «Ліси України», визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0001701, слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на зазначене майно із забороною відчуження, користування та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Щодо накладення арешту на коня гнідої масті, віком 9 років, на кличку «Рижик» вагою близько 400 кг, який належить ОСОБА_6 та якого передано на відповідальне зберігання власнику, слідчий суддя вважає, що в цій частині слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно із ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається із проханням про накладення арешту, оскільки відповідно до ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

До клопотання не додано відповідних доказів, які б в достатній мірі підтверджували існування підстав для накладення арешту на коня.

При вирішенні вказаного клопотання, слідчий суддя враховує приписи, наведені у ч.3 ст. 132 КПК України, відповідно до яких застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора.

За таких обставин слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчим не доведено необхідності накладення арешту на коня.

Згідно з абз.1 ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що в частині накладення арешту на кобилу відмовити.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на:

- гужову повозку з дерев`яним дишлем на гумових колесах, власником яких являється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши власнику відчужувати та розпоряджатися даним майном, з метою унеможливлення його приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження;

- колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,06 м, діаметрами з двох кінців: 40 см та 33 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,12 м, діаметрами з двох кінців: 33 см та 30 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,12 м, діаметрами з двох кінців: 27 см та 26 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,13 м, діаметрами з двох кінців: 27 см та 24 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,10 м, діаметрами з двох кінців: 30 см та 29 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4,07 м, діаметрами з двох кінців: 36 х 49,5 см та 36 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4, 13 м, діаметрами з двох кінців: 24 см та 19 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4, 08 м, діаметрами з двох кінців: 23,5 см та 19,5 см; колодку дерева породи «сосна», довжиною 4, 12 м, діаметрами з двох кінців: 23 см та 20 см, власником яких являється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши власнику відчужувати, користуватися та розпоряджатися даним майном, з метою унеможливлення його приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження.

В решті вимог клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя