печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000109 від 07.02.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Буда-Орловецька, Городищенського району, Черкаської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369 - 2 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , підозрювана ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

30.10.2024 старший слідчий Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 .

У клопотанні слідчий зазначає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369 - 2 КК України.

Задля дієвості цього провадження у органу досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, у виді запобіжного заходу, посилаючись на мету і підстави застосування такого запобіжного заходу слідчий просить застосувати ОСОБА_4 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, а також покладенням обов`язків в разі її внесення.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав подане клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, вказуючи на те, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра не ґрунтується на доказах, які у своїй сукупності свідчить про вчинення нею інкримінованого правопорушення. Долучені до клопотання матеріали не містять обґрунтованих доказів, які в своїй сукупності можуть свідчити про наявність ризиків перелічених у клопотанні. Також, вказав, що стороною обвинувачення не доведено обставин за яких до ОСОБА_4 має бути застосовано більш суворий запобіжний захід, ані ж той, який було застосовано раніше, зокрема тримання під домашнім арештом, оскільки підозрювана його не порушувала, виконувала покладені на неї обов`язки.

Підозрювана ОСОБА_4 доводи захисника підтримала.

Вислухавши пояснення учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідуваньза процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000109, у якому 29.04.2024ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369 - 2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.05.2024 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною в період з 23:00 год. по 06:00 год. залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України. В подальшому цей строк було неодноразово продовжено, востаннє ухвалою слідчого судді від 28.06.2024 до 29.07.2024.

31.07.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про зміну підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень та покладенням обов`язків в разі її внесення.

Цією ж ухвалою слідчого судді до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною в період з 23:00 год. по 06:00 год. залишати місце проживання, за виключенням надання останній невідкладної медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Крім того, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.09.2024 відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про зміну підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Цією ж ухвалою слідчого судді до підозрюваної ОСОБА_4 , строком до 29.10.2024 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати місце проживання, за виключенням надання останній невідкладної медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Постановою заступника Генерального прокурора від 20.06.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 29.07.2024. В подальшому цей строку було неодноразово продовжено, востаннє ухвалою слідчого судді від 22.10.2024 до дев`яти місяців, тобто до 29.01.2025.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

З вимог ст. 177 КПК вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Так, розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для доцільності застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважаючи, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на вищенаведені дані, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення винуватості чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності події та складу кримінального правопорушення в діянні, винуватості особи в його вчиненні, у тому числі наявності або відсутності умислу в діях особи, належності та допустимості зібраних у справі доказів, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій, доведеність її винуватості, у тому числі правильність кваліфікації її дій, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, а дослідження та оцінка доказів, встановлення наявності або відсутності події та складу кримінального правопорушення, та достатності доказів для доведеності винуватості особи, відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

З наведених підстав, доводи захисника про непричетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй злочину, є передчасними та такими, що підлягають вирішенню під час розгляду кримінального провадження по суті.

Сукупність зібраних доказів та матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування та продовження підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання останній необхідно застосувати запобіжний захід.

Вирішуючи питання щодо застосування відносно ОСОБА_4 суворого запобіжного заходу у вигляді застави, враховуючи відсутність даних щодо порушення нею раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, строк дії якого на час звернення слідчого із клопотанням закінчився, і граничний строк якого спливає, слідчий суддя вважає відсутніми підстави для застосування більш суворого запобіжного заходу, ані ж той, який було застосовано раніше.

Зазначена прокурором в судовому засіданні мета застосування запобіжного заходу саме у вигляді застави, умотивована необхідністю виконання підозрюваною ОСОБА_4 обов`язків, які згідно його доводів раніше системно порушувались, не підтверджується жодними доказами. Цих обставин всупереч твердженням сторони обвинувачення не вбачається і із ухвал слідчих суддів, якими було неодноразово відмовлено у задоволенні клопотань слідчого про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на більш суворий запобіжний захід, зокрема у вигляді тримання під вартою із визначенням застави.

Водночас, прокурор в судовому засіданні не зміг додатково обґрунтувати, чому інших більш м`який запобіжний захід, ніж застава, не зможе забезпечити належну поведінку підозрюваної під час досудового розслідування та спростувати доводи захисника з цих обставин.

Враховуючи характеризуючі дані про особу підозрюваної ОСОБА_4 , виходячи із того, що було встановлено наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та які на даний час не змінилися, є реальними та достатніми для застосування останній запобіжного заходу, а також із того, що прокурор не довів обставин за яких буденедостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий суддя вважає можливим застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, із зобов`язанням виконувати обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатнім для забезпечення її належної процесуальної поведінки та запобігання названим вище ризикам.

Строк покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у разінеобхідності може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 205, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого залишити без задоволення, застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши останню прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, а також виконувати строком до 04.01.2025 наступні обов`язки;

-не відлучатися із м. Городище без дозволу слідчого, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватись від спілкування з приводу обставин кримінального правопорушення з підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , свідком ОСОБА_9 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати до старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 та/або до слідчих слідчої групи за адресою: АДРЕСА_2 , кожного понеділка о 10 год. 00 хв.

Строк дії ухвали визначити до 04.01.2025.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1