Провадження № 1-кс/752/6892/24
У Х В А Л А

Іменем України

30 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку відсторонення від посади ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні №0000100 від 14.02.2023 року, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у кримінальному провадженні - прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000100 від 14.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3,4 ст. 368, ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 369-2 КК України, про продовження строку відсторонення від посади підозрюваної ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000100 від 14.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3,4 ст. 368, ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 369-2 КК України.

03.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3, 4 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.06.2024 до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в розмірі 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень, строком до 31.07.2024 року.

04.06.2024 ОСОБА_5 внесено заставу в розмірі 908 400 грн., в результаті чого остання була звільнена з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покладено на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, а саме за межі м. Києва,

без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання/ або місця роботи; заборонити спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з Україну і в`їзд в Україну.

31.07.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва підозрюваній ОСОБА_5 продовжено строк покладених обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.09.2024.

26.06.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва підозрювану ОСОБА_5 відсторонено від посади заступника директора Державної установи «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України», в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.08.2024.

31.07.2024 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва продовжено підозрюваній ОСОБА_5 строк відсторонення від просади заступника директора Державної установи «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України», в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.09.2024.

Відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні 0000100 продовжено до 6- ти місяців, а саме до 02.12.2024.

Прокурор зазначає у клопотанні, що саме перебування підозрюваної ОСОБА_5 на посаді заступника директора Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії наук України" сприяло вчиненню кримінального правопорушення.

Щодо обставин, які стали підставою для відсторонення підозрюваної від посади, то прокурор у клопотанні зазначив, що вони з моменту такого відсторонення не відпали та продовжують існувати. Так, ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні злочину, перебуваючи на посаді, може: знищити чи підробити документи, а також надавати вказівки лікарям про вимагання неправомірної вигоди з осіб для забезпечення документального підтвердження про наявність хронічного професійного захворювання. Крім того, перебуваючи на посаді ОСОБА_5 має зв`язки із керівництвом та підлеглими Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва НАМН України", які може використати для впливу на осіб, у допиті яких може виникнути потреба під час досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, прокурор просить продовжити строк відсторонення від посади підозрюваної ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив слідчого суддю задовольнити його в повному обсязі з підстав, які в ньому зазначені.

Сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання, зазначивши, що прокурором не було надано достатніх доказів, які свідчать, що під час досудового розслідування підозрюваною вчинялися дії, спрямовані на знищення речей або

документів, які мають значення для кримінального провадження, або підтверджували обставини того, що підозрювана здійснювала вплив на свідків.

Підозрювана підтримала думку свого предстаника.

Вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши думку сторін, слідчий суддя вважає, що подане клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до положень ст. 131 КПК України відсторонення від посади є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до положень ст. 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину. Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.

Питання про продовження строку відсторонення особи від посади врегульовано нормами ст. 158 КПК України, де зазначено, що строк відсторонення від посади продовжується слідчим суддею, якщо прокурор доведе, що: 1) обставини, які стали підставою для відсторонення від посади, продовжують існувати; 2) сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали.

Відповідно до ч.1 ст. 158 КПК України прокурор, а щодо члена Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступника - Генеральний прокурор або заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, має право звернутися з клопотанням про продовження строку відсторонення від посади, яке розглядається в порядку, передбаченому статтею 156 цього Кодексу.

Для застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження прокурор зобов`язаний довести наявність достатніх підстав вважати, що такий захід є необхідним для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного, обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, що мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Слід також зазначити, що відсторонення від посади це тимчасове, вимушене недопущення особи, яка перебуває в певних службових відносинах з органами державної влади та місцевого самоврядування, підприємствами, установами чи організаціями, до виконання своїх функціональних обов`язків з підстав і в порядку, передбачених КПК України.

Згідно ст. 43 Конституції України кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду діяльності, а також гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Разом з тим, відсторонення особи від посади, що має тимчасовий характер, не є тотожним із поняттям звільнення з роботи.

При цьому слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе, що: 1) обставини, які стали підставою для відсторонення від посади, продовжують існувати; 2) сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали (ч. 2 ст. 158 КПК України).

Розглядаючи клопотання про продовження строку відсторонення особи від посади слідчий суддя керується приписами, якими врегульовано застосування цього заходу з урахуванням додаткових відомостей щодо продовження існування ризиків та спливу строків досудового розслідування.

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення доведено наявність правових підстав для продовження строку відсторонення підозрюваної ОСОБА_5 від посади заступника директора Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України", оскільки в цьому кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра щодо вчинення нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ч. 4 ст. 368 КК України, а встановлені слідчим суддею ризики, передбачені ч. 1 ст. 157 КПК України, продовжують існувати та не зменшились.

Так, надані слідчому судді в межах розгляду клопотання матеріали свідчать про те, що достатніх підстав вважати, що підозра відносно ОСОБА_5 є необгрунтованою, немає, слідчий суддя не вбачає і стороною захисту такої необґрунтованості не доведено.

Зазначені в клопотанні обставини підозри особи підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, наведених у матеріалах клопотання. При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї заходів забезпечення криміналшьного провадження. На досудовому розслідуванні визнання доказів недопустимими можливе лише в разі очевидної і явної їх недопустимості, а висновок про очевидну і явну недопустимість певних доказів має бути категоричним, тобто він не може бути спростований матеріалами, які зібрані або можуть бути зібрані в процесі досудового розслідування.

Вирішуючи питання щодо наявності в цьому кримінальному провадженні встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених ч. 1 ст. 157 КПК України, та надаючи оцінку доводам сторони захисту стосовно їх відсутності, слідчий суддя зазначає таке.

Так, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у

кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1 та 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд, при розгляді справи по суті, може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Завершення досудового розслідування в кримінальному та відкриття сторонам матеріалів такого кримінального провадження не звільняє суд на стадії розгляду справи по суті допитати всіх свідків, оскільки, як уже зазначено, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити незаконними засобами вплив на свідків, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Відтак, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд сторонами кримінального провадження, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного слідчий суддя прийшов до висновку, що на даний час доведена наявність достатніх підстав вважати, що продовження відсторонення від посади підозрюваної ОСОБА_5 необхідне для припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваної, яка, перебуваючи на посаді, може незаконними засобами впливати на свідків з метою зміни останніми своїх показань, чи протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, а також те, що саме перебування її на вказаній посаді сприяло скоєнню нею кримінального правопорушення.

Таким чином, відсторонення підозрюваної від посади є необхідним для належного забезпечення кримінального провадження, дотримання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України та загальних засад кримінального провадження, передбачених ст. 7 КПК України.

За викладених обставин слідчий суддя вважає, що додані до клопотанням матеріали свідчать про наявність правових підстав для продовження строку відсторонення підозрюваного від посади, оскільки перебування підозрюваної на займаній посаді може призвести до настання негативних наслідків та перешкоджатиме здійсненню досудового розслідування. На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому суд бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та

інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

За встановлених в судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення підозрюваної ОСОБА_5 від посади заступника директора Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії наук України" в межах строку досудового розслідування, тобто до 30.10.2024 року, включно.

Керуючись ст.ст. 2, 8, 131, 132, 154, 156-158 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Продовжити строк відсторонення від посади заступника директора Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії наук України" ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на два місяці в межах строку досудового розслідування, тобто до 30.10.2024р.

3. Копію ухвали надати сторонам кримінального провадження та направити за місцем роботи підозрюваної.

4. Ухвала підлягає негайному виконню.

5. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення

Слідчий суддя ОСОБА_1