печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0002261 від 24.11.2020, про продовження строку тримання під вартою, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 1 ст. 111 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор: ОСОБА_5 ; захисники: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 за погодженням з Генеральним прокурором ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням у кримінальному провадженні № 0002261 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

У клопотанні слідчий зазначає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 1 ст. 111 КК України.

Задля дієвості цього провадження у органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на мету і підстави продовження такого запобіжного заходу слідчий просить продовжити в межах строку досудового розслідування строк тримання останнього під вартою на 60 днів без права внесення застави.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримала подане клопотання, посилаючись на необхідність продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою в межах строку досудового розслідування.

Підозрюваний ОСОБА_4 щодо задоволення клопотання заперечував, надавши письмові заперечення, у яких зазначив, що підозра не ґрунтується на доказах, які в своїй сукупності можуть свідчити про вчинення ним інкримінованих кримінальних правопорушень, а викладені слідчим у клопотанні ризики не мають достатнього підґрунтя, тому просив у задоволенні клопотання відмовити повністю.

Захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 висловили аналогічні заперечення.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, вивчивши заперечення сторони захисту та дослідивши письмові документи що є його додатками, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002261, у якому 13 листопада 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255 (в редакції Закону № 2341-ІІІ від 05.04.2001), ч. 1 ст. 111 КК України.

14 листопада 2023 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави строком на 60 діб. В подальшому, строк тримання підозрюваного під вартою було неодноразово продовжено, востаннє ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 04 липня 2024 року до 01 вересня 2024 року.

Заступником Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 13 лютого 2024 року. В подальшому строк досудового розслідування продовжувався, востаннє 29 квітня 2024 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва до десяти місяців, тобто до 13 вересня 2024 року.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 13.11.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 111 КК України.

Міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосована до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованих йому злочинів, пов`язаних із участю у злочинній організації, створеній з метою вчинення особливо тяжкого злочину, та участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, а також державною зрадою, тобто діянням, умисно вчиненим громадянином України на шкоду обороноздатності, державній та економічній безпеці України шляхом надання представникам іноземної організації допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до особи, яка підозрюється, зокрема у вчиненні злочину, передбаченого ст. 111 КК України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

З вимог ст. 177 КПК вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відомості, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаних злочинів, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

Крім того, обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, його апеляційного перегляді та продовженні строку його дії. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували обґрунтованість цієї підозри або причетність ОСОБА_4 до інкримінованих йому злочинів, що спростовує доводи сторони захисту з цих обставин.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання необхідно продовжити останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя враховуючи характеризуючі дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , також враховуючи, що було встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та які на даний час не змінилися, є реальними та достатніми для продовження останньому аналогічного запобіжного заходу.

В цьому контексті слідчий суддя, встановивши наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 в тому числі кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України при наявності встановлених ризиків, виходить із положень ч. 6 ст. 176 КПК України, яка передбачає застосування виключно одного виду запобіжного заходу - тримання під вартою.

Зазначене узгоджується із висновками Конституційного Суду України, викладеними у рішенні від 19 червня 2024 року у справі № 7-р(II)/2024 про те, що ч. 6 ст. 176 КПКзабезпечує посилені гарантії захисту конституційного права на свободу та особисту недоторканність особи від свавільного втручання, що їх визначено ч. 2 ст. 29 Конституції України.

За такого, доводи сторони захисту про квазі-автоматичне продовження та подальше безальтернативне тримання ОСОБА_4 під вартою в силу дії положень цієї норми Кодексу є неспроможними.

Відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Враховуючи те, що до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою закінчити досудове розслідування у кримінальному провадженні не можливо внаслідок складності провадження, виходячи із зазначених мотивів і положень закону, слідчий суддяприходить до висновку про наявність обґрунтованих підстав продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 вересня 2024 року включно.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 370 - 372, 395КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 - задовольнити частково, продовжити ОСОБА_4 , строк тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування до 13 вересня 2024 року включно.

У решті клопотання відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 13 вересня 2024 року.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9