Справа № 286/3209/24
У Х В А Л А

22 серпня 2024 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні №0000187 від 20.08.2024 , -

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач сектору дізнання відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна та просить накласти арешт на рибацьке приладдя у вигляді рибацької сітки «волоку», вилучене під час огляду місця пригоди 19.08.2024, що належить ОСОБА_5 , яке зберігає на собі сліди кримінального правопорушення, шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування майном, залишивши на зберіганні у відділі поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, мотивуючи тим, що 19.08.2024 о 19 год. 33 хв. до відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від працівників прикордонної служби надійшло повідомлення про те, що в лісовому масиві близько 3-х кілометрів на схід від села Мотійки Народицької ТГ Коростенського району Житомирської області було виявлено факт незаконного зайняття рибним добувним промислом, а також виявлено свіжовиловлену рибу та сітку.

19.08.2024 в ході огляду місця події на околиці села Мотійки Народицької ТГ було виявлено та вилучено рибацьке приладдя у вигляді рибацької сітки «волока», яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 .

З метою належного збереження речових доказів, а також з врахуванням того, що вилучене майно являється знаряддям вчинення кримінального проступку, зберігає на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та відповідає критеріям, зазначеним в ст. 170 КПК України, виникає необхідність у його арешті.

Старший дізнавач та прокурор в судове засідання не з`явилися, але надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Клопотання просять задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, не повідомивши про причини неявки, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи телефонограмою, що відповідно до положень ч.1 ст.172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Врахувавши позиції дізнавача та прокурора, наведені в клопотанні та письмових заявах, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

20.08.2024 відомості про те, що 19.08.2024 о 19 год. 33 хв. до відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від працівників прикордонної служби надійшло повідомлення про те, що в лісовому масиві близько 3-х кілометрів на схід від села Мотійки Народицької ТГ Коростенського району Житомирської області було виявлено факт незаконного зайняття рибним добувним промислом, а також виявлено свіжовиловлену рибу та сітку, було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000187 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, про що свідчить витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З протоколу огляду місця події від 19.08.2024 вбачається, що 19.08.2024 під час огляду місця події на ділянці лісової дороги за координатами 51.273500 N 29.305546 Е було виявлено та вилучено свіжовиловлену рибу та рибальське спорядження (волок), яке упаковано до спец-пакету №KIV 6121184.

Постановою старшого дізнавача сектору дізнання від 20.08.2024 вилучене під час огляду місця події рибацьке приладдя у вигляді рибацької сітки «волока» було визнано речовим доказом та поміщено на зберігання до кімнати зберігання речових доказів відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, що підтверджується копією постанови.

При накладенні арешту повинні враховуватись одночасно його мета і підстави (ст.170 КПК України) та інші передбачені законом обставини (ст.173 КПК України).

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є, зокрема, тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ст.173 КПК України законодавець закріпив, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), а також 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Оцінюючи наявність підстав для накладення арешту, слідчий суддя з врахуванням досліджених матеріалів кримінального провадження №0000187 від 20.08.2024, що долучені до клопотання, вважає, що старшим дізнавачем сектору дізнання доведено існування розумних підозр вважати, що вилучена рибацька сітка «волок» є предметом скоєння злочину та зберігає на собі сліди кримінального правопорушення; відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та у випадку не накладення арешту на нього це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, і лише такий захід забезпечення кримінального провадження може забезпечити належне зберігання вказаного майна на даній стадії проведення досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на рибацьке приладдя у вигляді рибацької сітки «волока», вилучене під час огляду місця пригоди 19.08.2024, що належить ОСОБА_5 , яке зберігає на собі сліди кримінального правопорушення, шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування майном, залишивши на зберіганні у відділі поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1