Провадження № 1-кс/638/3157/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року м.Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001954 від 20.09.2024 за ознаками кримінального проступку злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчому судді Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001954 від 20.09.2024 за ознаками кримінального проступку злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме: мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору, без чохла, IMEI1 НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , який було вилучено у громадянки ОСОБА_4 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 19.09.2024 до Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 30.06.2024 невстановлена слідством особа, таємно здійснила крадіжку мобільного телефону, тим самим спричинивши шкоду ОСОБА_5 , розмір якої наразі встановлюється.

20.09.2024 під час огляду місця події слідчим Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області було вилучено у громадянки ОСОБА_4 мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору, без чохла, IMEI1 НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , яка його добровільно видала.

20 вересня 2024 року слідчим Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області було винесено постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання, якою мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору, без чохла, IMEI1 НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , визнано речовим доказом.

Прокурор та ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб, які викликалися, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність використання даного телефону, як доказу у кримінальному провадженні.

Отже, підставою для застосування арешту майна у даному випадку є наявність розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001954 від 20.09.2024 за ознаками кримінального проступку злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору, без чохла, IMEI1 НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , який було вилучено у громадянки ОСОБА_4 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження та розпорядження усіма особами, з можливістю використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення: мобільний телефон марки «ZTE», синього кольору, без чохла, IMEI1 НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 .

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору та ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1