Справа № 303/4593/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.08.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,

учасників судового процесу: адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження № 11-сс/4806/404/24 за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 травня 2024 року про відмову у задоволенні скарги,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого суддіМукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 травня 2024 року у задоволенні скарги ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про зобов`язання уповноваженої службової особи (слідчого) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області невідкладно внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 , відмовлено.

З матеріалів провадження вбачається, що до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області звернулася адвокат ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , із скаргою про зобов`язання уповноваженої особи (слідчого) Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області невідкладно, але не пізніше 24 (двадцяти чотирьох) годин після отримання органом досудового розслідування копії ухвали слідчого судді, внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою громадянки ОСОБА_6 .

В обґрунтування скарги зазначила, що 23 травня 2024 року о 14 год. 25 хв. ОСОБА_6 звернулася до Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області із заявою з приводу скоєння відносно неї кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_7 , яка за адресою : АДРЕСА_1 самоуправно захопила майно власником якого є ОСОБА_6 . Звернувшись до Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, вона не отримала Витяг з ЄРДР, їй було видано лише талон повідомлення єдиного обліку № 5797. Станом на день подання даної скарги до суду, слідчим Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області в порядку норм статті 214 КПК України відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування за заявою ОСОБА_6 не розпочате, в результаті чого порушені процесуальні права ОСОБА_6 , як заявника, передбачені КПК України, у зв`язку з чим вона вимушена звернутися із скаргою до слідчого судді, відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України.

Обґрунтовуючи прийняте рішення, слідчий суддя зазначив, що як вбачається із заяви ОСОБА_6 , то така не містить у собі перелік мінімально визначених у ч. 5 ст. 214 КПК України ознак, які підтверджують конкретні обставини, або факти вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, що стало б достатньою підставою в органу досудового розслідування для внесення відомостей до ЄРДР на підставі норми закону, викладеній у статті 214 КПК України, проведення певного ряду процесуальних і слідчих дій (повідомити про початок досудового розслідування, провести першочергові слідчі дії та інше). У заяві не зазначено конкретно у чому саме полягали злочинні дії дружини покійного брата заявниці та не вказано пропоновану правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, відсутнє посилання на заподіяння значної шкоди, у чому це полягає (у випадку, якщо заявник та її представник вважають, що вчинено самоправство), що є обов`язковою ознакою складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Слідчий суддя вважав, що доводи ОСОБА_6 у заяві про скоєне кримінальне правопорушення за відсутності вищезазначених всіх необхідних для внесенні відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення обставин, зводяться лише до спору про спадкове майно за померлим братом ОСОБА_8 , перешкоджання користування майном, який здійснюється за правилами іншого (не кримінального процесуального) судочинства, тому у задоволенні скарги ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , про зобов`язання уповноваженої службової особи (слідчого) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 , відмовив.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_5 вказує на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді є незаконною, необґрунтованою, такою, що не відповідає вимогам КПК України, внаслідок чого підлягає скасуванню. Вважає висновки слідчого судді про те, що заява ОСОБА_6 не містить у собі перелік мінімально визначених у ч. 5 ст. 214 КПК України ознак є помилковими і такими, що не відповідають реальній дійсності та матеріалам справи. На її думку, зміст заяви ОСОБА_6 містить достатній об`єм належних відомостей для вирішення питання в порядку ст. 214 КПК України та здійснення досудового розслідування. Сторона захисту зазначає, що слідчий суддя вдався до фактичної перевірки викладених в заяві про вчинення кримінального правопорушення фактів, що виходить за межі його повноважень, передбачених КПК, таким чином, є невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам справи, незастосування закону, який підлягає застосуванню, що є підставами для скасування оскаржуваної ухвали. Просить суд, оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову якою негайно зобов`язати уповноважену особу Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 .

У судове засідання прокурор та заявник ОСОБА_6 не з`явилися, про причини неявки не повідомили. Неявка учасників судового провадження, які повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги належним чином, відповідно до приписів ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає проведенню апеляційного розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи захисника-адвоката ОСОБА_5 щодо можливості задоволення поданої апеляційної скарги та яка надала суду копію відомостей з державного реєстру речових прав, згідно якої житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є власністю ОСОБА_6 , перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

З огляду на те, що розгляд справи проводився у відсутності заявника ОСОБА_6 , а копію оскаржуваної ухвали її представником адвокатом ОСОБА_5 отримано 11 червня 2024 року, то колегія суддів вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущений з поважних причин, відтак такий строк слід поновити.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, ухваленим, згідно норм матеріального права, з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом, на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду, та оціненими судом, відповідно до статті 94 КПК України.

Ухвала слідчого судді зазначеним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

Відповідно до вимог статті 214 КПК України слідчий прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 6 квітня 2016 року № 139, передбачено, що внесення відомостей до реєстру здійснюється на заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Тобто, законодавцем чітко встановлено часові межі, протягом яких заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання відповідної заяви чи повідомлення.

Таким чином, чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_6 23 травня 2024 року о 14 год. 25 хв. звернулася до Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області із заявою з приводу скоєння відносно неї кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_7 , яка за адресою : АДРЕСА_1 самоуправно захопила майно власником якого є ОСОБА_6 . Звернувшись до Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, вона не отримала Витяг з ЄРДР, їй було видано лише талон повідомлення єдиного обліку № 5797.

З матеріалів провадження слідує, що ОСОБА_6 подала заяву у якій вказала конкретну особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, проте відомості за вказаною заявою від 23 травня 2024 року про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.

Після чого ОСОБА_6 звернулася із скаргою про зобов`язання уповноваженої службової особи (слідчого) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області невідкладно внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою, однак ухвалою слідчого судді від 31 травня 2024 року у задоволенні скарги відмовлено.

У даній справі слідчий суддя фактично, зробив висновок про відсутність у діях ОСОБА_7 складу кримінального правопорушення, перебравши на себе повноваження органу досудового розслідування, який зобов`язаний був здійснити перевірку та прийняти відповідне процесуальне рішення, чого зроблено не було.

Отже, перевіривши матеріали скарги, колегія суддів доходить висновку, що слідчим суддею, під час розгляду скарги ОСОБА_6 не було взято до уваги положення абзацу 24 підпункту 1.1 пункту 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 12 січня 2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім того, в абзаці 22 підпункту 1.1 пункту 1 вказаного Узагальнення зазначається, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до статті 284 КПК України.

З огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги, оцінка у процесуальних рішеннях слідчого судді фактичних обставин є неприпустимою. У зв`язку із цим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, недостатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

Варто зазначити, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно було врахувати, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення. Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім того, суддею залишено поза увагою, що частина перша статті 214 КПК України містить імперативний припис, згідно із яким слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Частиною четвертою цієї норми КПК України встановлено, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Таким чином, ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя об`єктивно не з`ясував обставин справи, не дослідив обставини, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяв чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у переважній більшості випадків у разі встановлення факту звернення із заявою та констатації факту невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в межах регламентованого ст. 214 КПК 24-годинного строку, та взагалі не навів належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Колегія суддів вважає, що допущені слідчим суддею порушення вимог кримінального процесуального закону при постановленні судового рішення є істотними, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної ухвали і призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

З огляду на викладене апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу слідчого судді від 31 травня 2024 року скасувати, а скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 направити до суду першої інстанції для розгляду слідчим суддею в порядку, визначеному главою 26 КПК України.

Керуючись ст.ст. 370, 405, 407, 409, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити адвокату ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження судового рішення.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалуслідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31 травня 2024 року про відмову у задоволенні скарги скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд скарги ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про зобов`язання уповноваженої службової особи (слідчого) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області невідкладно внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 в суді першої інстанції іншим слідчим суддею.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді