УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

заявника ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 05.08.2024 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 02.08.2024, в порядку ст. 220 КПК України, в рамках кримінального провадження №0000036 від 29.01.2020, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 05.08.2024 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 02.08.2024, в порядку ст. 220 КПК України, в рамках кримінального провадження №0000036 від 29.01.2020.

Заявник вважає, що постанова незаконна, невмотивована, а тому підлягає скасуванню.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримала та просила задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги. Суду пояснив, що постанову про відмову у задоволенні клопотання було винесено у зв`язку з тим, що заявник надала загальновідому інформацію, тому останню не було визнано викривачем.

Вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження, слідчий суддя встановив наступне.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно із статті 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

В судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні № 0000036 від 29.01.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України.

В рамках вказаного провадження ОСОБА_3 звернулась до слідчого з клопотанням про визнання її викривачем корупції у вказаному кримінальному провадженні.

За результатами розгляду вказаного клопотання, постановою слідчого ОСОБА_4 від 05.08.2024 у задоволенні клопотання відмовлено.

Постанова мотивована тим, що відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» викривач фізична особа, яка за наявності переконання, що інформація є достовірною, повідомила про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень цього Закону, вчинених іншою особою, якщо така інформація стала їй відома у зв`язку з її трудовою, професійною, господарською, громадською, науковою діяльністю, проходженням нею служби чи навчання або її участю у передбачених законодавством процедурах, які є обов`язковими для початку такої діяльності, проходження служби чи навчання.

Отже, особа вважається викривачем за сукупності таких умов:

?повідомити про корупцію має фізична особа (громадянин України, іноземець, особа без громадянства), яка переконана, що її інформація є достовірною;

?наведена у повідомленні інформація повинна містити факти, що доводять можливе вчинення іншою особою корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, які можна перевірити;

?ця інформація стала їй відома у зв`язку з її трудовою, професійною, господарською, громадською, науковою діяльністю, проходження нею служби чи навчання.

У разі відсутності хоча б однієї з вищевказаних умов особа вважається заявником.

Так, відомості до ЄРДР у кримінальному провадженні №0000047 внесено 27.02.2024, первинна реєстрація до ЄРДР про кримінальне правопорушення за аналогічними обставинами вчинення злочину здійснена 29.01.2020, в той час як період вчинення правопорушення 2016-2017 роки.

Враховуючи викладене, твердження ОСОБА_3 про те, що в поданій нею заяві про злочин у 2024 році, містяться обставини про вчинення кримінального правопорушення періоду 2016-2017 років, які стали їй відомі у зв`язку з громадською чи іншою діяльністю та надають їй статус викривача є необґрунтованими.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова складається з вступної, мотивувальної та резолютивної частини. При цьому мотивувальна частина постанови повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України.

Зміст оскаржуваної постанови свідчить про дотримання слідчим вищевказаних вимог закону щодо всебічного, повного і неупереджено дослідження усіх обставин кримінального провадження, а також належної обґрунтованості прийнятої постанови.

Також слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України визначено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Статтею 94 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Згідно ч.1 ст. 307 КПК України слідчий суддя за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляє ухвалу згідно з правилами цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи, що слідчим було дотримано вимоги ст. 110 та 220 КПК України при винесенні оскаржуваної постанови, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 05.08.2024 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 02.08.2024, в порядку ст. 220 КПК України, в рамках кримінального провадження №0000036 від 29.01.2020 відмовити.

Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню.

Слідчий суддя