Провадження № 1-кс/947/9959/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000454 від 15.04.2023 за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

І. ВИКЛАД ФАКТИЧНИХ ОБСТАВИН ДАНОГО КРИМІНАЛЬНОГО ПРОВАДЖЕННЯ:

Згідно поданого стороною обвинувачення клопотання вбачається, що наразі слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000454 від 15.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що приблизно в березні 2024 року ОСОБА_5 , у зв`язку із браком часу пов`язаного із необхідністю виїзду за межі України, звернувся до свого знайомого ОСОБА_6 , з проханням допомогти в отриманні оновлених кваліфікаційних документів моряка ОСОБА_5 , а саме професійних дипломів, а також підтвердження до них.

У свою чергу ОСОБА_6 , знаючі від своїх знайомих, що за адресою: АДРЕСА_1 знаходиться офіс, де надають послуги з підготовки документів для моряків, 30.03.2024 прибув за вказаною адресою для отримання консультації.

Так, ОСОБА_6 перебуваючи у вказаному приміщенні, в якому знаходилися дві раніше невідомі йому особи, у тому числі ОСОБА_7 , звернувся до них з питання можливості оформлення кваліфікаційних документів моряка для його знайомого інтереси якого він буде представляти за нотаріально посвідченою довіреністю.

Під час розмови вказані особи повідомили, що дійсно можуть допомогти в оформленні та виготовленні таких документів, попросили надати копії наявних у ОСОБА_6 документів моряка для ознайомлення з ними, а також зазначили орієнтовну суму грошових коштів, яку необхідно їм надати за вирішення ними цього питання в Державній службі морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства України (надалі Адміністрація судноплавства).

Надалі, ОСОБА_6 07.05.2024 біля 11 год прибув до зазначеного вище приміщення в якому знаходився ОСОБА_7 та надав йому в електронному вигляді документи моряка ОСОБА_5 , які попередньо отримав від останнього.

У цей же час, при ознайомленні з вказаними документами, у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, направлений на одержання від ОСОБА_6 неправомірної вигоди за здійснення впливу на прийняття особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме посадових осіб Адміністрації судноплавства, які входять до складу державної кваліфікаційної комісії моряків, рішення з видачі ОСОБА_5 кваліфікаційних документів моряка.

Так, 07.05.2024 знаходячись в приміщенні будівлі АДРЕСА_1 , ОСОБА_7 діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, повідомив ОСОБА_6 , що забезпечить оформлення кваліфікаційних документів моряка та виказав вимогу про необхідність надання на його користь неправомірної вигоди в сумі 2 100 доларів США за вплив на прийняття членами ДККМ Адміністрації судноплавства позитивного рішення, з видачі кваліфікаційних документів.

У свою чергу, ОСОБА_6 на вказану пропозицію ОСОБА_7 погодився.

Разом з тим, 17.05.2024 в ході листування через додаток для обміну миттєвими повідомленнями «Telegram» ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_6 про необхідність надання йому більшої суми грошових коштів у розмірі 4 600 доларів США за вирішення ним питання з оформлення кваліфікаційних документів моряка.

Для уточнення вказаних обставин ОСОБА_6 22.05.2024 прибув за адресою: АДРЕСА_1 , де зустрівся з ОСОБА_8 , який повідомив, що для оформлення кваліфікаційних документів з підтвердження двох наявних у ОСОБА_5 професійних дипломів штурмана та радіооператора, сертифікатів компетентності необхідно надати грошові кошти в сумі 2 300 доларів США за кожний, а всього 4 600 доларів США.

Одночасно ОСОБА_8 зазначив про необхідність надання йому більш якісних копій документів ОСОБА_5 та акцентував увагу, що питання з оформлення необхідних йому документів моряка буде вирішено в Адміністрації судноплавства.

Так, у ході подальших неодноразових листувань через додаток для обміну миттєвими повідомленнями «Telegram» ОСОБА_6 відправив ОСОБА_7 документи ОСОБА_5 .

Надалі, попередньо домовившись про зустріч, 04.06.2024 біля 15:00 год ОСОБА_7 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, з корисливих мотивів одержав для себе від ОСОБА_6 першу частину раніше обумовленої неправомірної вигоди в розмірі 2 300 доларів США, що згідно курсу НБУ складає 93 104 гривень, за вплив на прийняття посадовими особами Адміністрації судноплавства, які входять до складу ДККМ, рішення з видачі ОСОБА_5 кваліфікаційних документів моряка.

Також, за їх взаємною домовленістю друга частина грошових коштів підлягала передачі ОСОБА_7 після отримання ним вказаних документів.

Після цього, 17.06.2024 ОСОБА_7 в телефонній розмові повідомив ОСОБА_6 , що кваліфікаційні документи моряка виготовлені та вказав про необхідність надання йому іншої частини неправомірної вигоди в сумі 1 100 доларів США та 2 500 гривень.

Так, 20.06.2024 ОСОБА_6 прибув до м. Ізмаїл, де діючи згідно вказівок ОСОБА_7 зустрівся з його дружиною, яка надала ОСОБА_6 кваліфікаційні документи моряка ОСОБА_5 .

Надалі, цієї ж дати біля 10.50 год ОСОБА_6 приїхав за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_7 , продовжуючи свою злочинну діяльність, діючи з єдиним умислом, одержав від останнього другу частину раніше обумовленої неправомірної вигоди в розмірі 1 100 доларів США, що згідно курсу НБУ складає 44 583 гривень, а також 2 500 гривень.

Таким чином, у період з 04.06.2024 по 20.06.2024 ОСОБА_7 одержав від ОСОБА_6 неправомірну вигоду в загальній сумі 3 400 доларів США та 2 500 гривень, поєднане з вимаганням, для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

20.06.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_9 а саме за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого виявлено та вилучено: грошові кошти в загальній сумі 2940 Євро, купюрами номіналом по 100 Євро в кількості 7 штук, купюрами номіналом 50 Євро, у кількості 38 штук, купюрами номіналом 20 Євро, у кількості 12 штук, які поміщені до спеціального сейф- пакету WAR 1109291; грошові кошти, в загальній сумі 300 доларів США, купюрами номіналом по 100 доларів США в кількості 3 штук, які поміщені до спеціального сейф- пакету WAR 1109290; грошові кошти в загальній сумі 1775 Турецьких Лір, купюрами номіналом по 200 Турецьких Лір, у кількості 4 шт., купюрами номіналом по 100 Турецьких Лір, у кількості 9 шт., купюрами номіналом по 10 Турецьких Лір, у кількості 2 штук, купюра номіналом 50 Турецьких Лір, купюра номіналом 5 Турецьких Лір; ноутбук марки «НР» в корпусі сірого кольору моделі 15 dy2021nz.

Прокурором 22.06.2024 подано до Київського районного суду м. Одеси клопотання про накладання арешту на вилучене під час проведення обшуку майно.

Слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси 03.07.2024 винесено ухвалу про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, яку 08.07.2024 отримано прокурором.

Надалі, прокурором 09.07.2024 повторно подано до Київського районного суду м. Одеси клопотання про накладання арешту на вилучене під час обшуку майно.

Слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси 09.07.2024 винесено ухвалу про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, яку 24.07.2024 отримано прокурором, й на теперішній час, в зв`язку з виправленням раніше встановлених недоліків, сторона обвинувачення повторно підіймає питання накладення арешту майна.

ІІ. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОДАНОГО КЛОПОТАННЯ:

Сторона обвинувачення зазначає, що вилучені за місцем мешкання ОСОБА_9 грошові кошти у сумі 300 доларів США, купюрами номіналом по 100 доларів США кожна (PD 90164399C, PD 90164398C, PD 90164394 C) є предметом вчиненого підозрюваним ОСОБА_7 кримінального правопорушення, оскільки надавалися останньому свідком ОСОБА_6 в якості першої частини неправомірної вигоди за виготовлення кваліфікаційних документів моряка в Адміністрації судноплавства та містять на собі сліди, а також відомості, що мають значення для кримінального провадження.

Разом з цим, наразі у кримінальному провадженні перевіряється можлива причетність до вчиненого злочину, а також можливих інших аналогічних злочинів самого власника вилученого майна ОСОБА_9 , оскільки проведеним оглядом мобільного телефону підозрюваного ОСОБА_7 виявлено відомості про його зв`язок з ОСОБА_9 та листування з ним з приводу оформлення професійних документів моряка, тобто за обставинами пов`язаних зі злочином у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 .

У зв`язку з цим, на даний час існує достатньо підстав вважати, що вилучені під час обшуку вказані грошові кошти мають значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки може бути використане як доказ фактів, які встановлюються під час досудового розслідування та містить в собі відомості, які мають значення для нього.

З урахуванням вказаних вище обставин можливої протиправної діяльності на даному етапі досудового розслідування існують обґрунтовані підстави вважити, що інші вилучені у ході обшуку грошові кошти, а саме 2940 Євро та 1775 Турецьких Лір так само можуть бути здобуті злочинним шляхом, оскільки призначалися для здійснення дій, пов`язаних з незаконним виготовленням кваліфікаційних документів моряків в Адміністрації судноплавства, до яких також може бути причетний ОСОБА_9 .

Одночасно з цим, вилучений під час обшуку ноутбук марки «НР» може містити електронні документи в яких маються відомості, які стосуються обставин вчиненого злочину, пов`язаного з незаконним оформленням професійних документів моряків. Проте, у зв`язку з відсутністю доступу до наявної у ньому інформації необхідно подальше проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи, яку наразі призначено у кримінальному провадженні.

У зв`язку з цим, на даний час існує достатньо підстав вважати, що вилучений під час обшуку ноутбук має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки може містити в собі відомості, які мають значення для нього та будуть використані як доказ фактів, які встановлюються під час досудового розслідування.

З урахуванням викладеного у своїй сукупності, сторона обвинувачення просить дане клопотання задовольнити та накласти арешт на зазначене у клопотанні майно.

ІІІ. ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СУДОВОГО ЗАСІДАННЯ:

ОСОБА_9 в у судове засідання не з`явився, проте від його представника адвоката ОСОБА_10 на адресу слідчого судді надійшло клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 06.08.2024, у зв`язку із перебуванням останньої у щорічній відпустці в період з 01.08.2024 по 20.08.2024.

Слідчим суддею у судовому засіданні вказане клопотання представника власника майна було поставлено на обговорення. Прокурор вважав за необхідне розглядати подане клопотання за даної явки. Слідчий суддя прийшов до переконання про необхідність відмови у задоволенні клопотання представника власника майна та про проведення розгляду клопотання прокурора за даної явки, з огляду на обмеженість встановлених ст. 172 КПК України строків розгляду клопотання про арешт майна.

Прокурор в судовому засіданні наполягав на задоволенні поданого клопотання, зазначивши, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, а відтак підлягає арешту. Так, прокурор зазначив, що наразі органом досудового розслідування перевіряється інформація. Яка міститься на ноутбуці, а також можливе протиправне походження вилучених грошових коштів.

IV. ВИСНОВКИ СЛІДЧОГО СУДДІ:

Дослідивши подане клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступних зроблених висновків, а також звертає увагу на наступні правові підстави для прийнятого рішення.

(1). Нормативно-правова основа при вирішенні даного клопотання:

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України).

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ст. 98 КПК України).

(2). Правова підстава та мета арешту майна:

Слідчий суддя враховує, що досудове розслідування в рамках такого кримінального провадження здійснюється за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

В рамках такого кримінального провадження про підозру повідомлено одну особу, при цьому досудове розслідування триває, встановлюються усі фактичні обставини, які можуть мати значення для доведення предмету доказування у кримінальному провадженні та згідно доводів клопотання, наразі органом досудового розслідування перевіряється причетність власника вилученого майна ОСОБА_9 до вчинення означеного злочину або до ймовірного вчинення аналогічних злочинів.

В цьому розрізі слідчий суддя враховує доводи прокурора з приводу того, що проведеним оглядом мобільного телефону підозрюваного ОСОБА_7 виявлено відомості про його зв`язок з ОСОБА_9 та листування з ним з приводу оформлення професійних документів моряка, тобто за обставинами пов`язаних зі злочином, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 .

Крім того, то слідчий суддя враховує, що прокурором у судовому засіданні було повідомлено, що станом на теперішній час органом досудового розслідування здійснюються заходи щодо дослідження вилученого ноутбука на предмет наявності інформації, що може мати значення для розслідуваного кримінального провадження.

Так, згідно доводів сторони обвинувачення у поданому клопотанні, наразі у кримінальному провадженні призначено судову комп`ютерно-технічної експертизу, результати проведення якої можуть стати підставою для прийняття відповідних процесуальних рішень у кримінальному провадженні, оскільки можуть підтвердити робочу наразі версію сторони обвинувачення.

Беручи до уваги, що згідно доводів сторони обвинувачення, необхідність в накладенні арешту на вилучене майно пояснюється подальшою потребою в проведенні відповідного експертного дослідження, слідчий суддя вважає, що вилучений ноутбук може містити відомості на підтвердження факту вчинення розслідуваного у кримінальному провадженні кримінального правопорушення, а відтак такий техніний пристрій за цим критерієм відноситься до категорії речових доказів.

Що стосується вилучених грошових коштів, то з огляду на фактичні обставини такого кримінального провадження, його специфіку, слідчий суддя вважає, що наразі існує необхідність у забезпеченні їх подальшого дослідження, оскільки такі грошові кошти можуть мати кримінально-протиправне походження. Зокрема, слідчий суддя не може залишити поза увагою доводи прокурора, що грошові кошти, а саме 2940 Євро та 1775 Турецьких Лір можуть бути здобуті злочинним шляхом, оскільки призначалися для здійснення дій, пов`язаних з незаконним виготовленням кваліфікаційних документів моряків в Адміністрації судноплавства, до яких також може бути причетний ОСОБА_9 .

З урахуванням наведеного, слідчий суддя зазначає, що підставою для арешту майна є відповідність вилученого майна до категорії речових доказів (абзац 1 ч. 1 ст. 170 КПК України), при цьому метою арешту майна є необхідність забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України.

(3). Завдання, необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України:

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як вбачається з підстав та мети застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, передбачених ч. 1 ст. 98 КПК України.

Відтак, оскільки майно є речовими доказами в рамках кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що існує ризик його можливого зміни або знищення, в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії, у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення досягнення завдань кримінального провадження наявна необхідність в накладенні арешту на вилучене майно, з встановленням заборони розпорядження та користування такого майна, з огляду на встановлені вище ризики.

(4). Розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження:

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. The United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Слідчим суддею встановлено, що за обставинами даного кримінального провадження втручання у право власності зацікавлених осіб пов`язано із здійсненням кримінального провадження, необхідністю забезпечити збереження речових доказів, а отже, обмеження не є свавільним та відповідає вимогам законності. При цьому дотримано справедливий баланс між вимогами загального суспільного інтересу (у вигляді досягнення завдань кримінального провадження) та вимогами захисту права власності окремих осіб, адже досягнення мети збереження речового доказу неможливо досягти в інший спосіб, ніж арешт майна.

Додатково, слідчий суддя акцентує увагу, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального провадження буде спростовано відповідність зазначеного майна категорії речових доказів, зацікавлені особи в порядку ст. 174 КПК України мають процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Таким чином на підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000454 від 15.04.2023 за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України задовольнити.

Накласти арешт із забороною користування та розпорядження на майно, вилучене під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_3 , а саме на: грошові кошти в загальній сумі 2940 Євро, купюрами номіналом по 100 Євро в кількості 7 штук, купюрами номіналом 50 Євро, у кількості 38 штук, купюрами номіналом 20 Євро, у кількості 12 штук; грошові кошти в сумі 300 доларів США, 3 купюри номіналом по 100 доларів США кожна; грошові кошти в загальній сумі 1775 Турецьких Лір, купюрами номіналом по 200 Турецьких Лір, у кількості 4 штук, купюрами номіналом по 100 Турецьких Лір, у кількості 9 штук, купюрами номіналом по 10 Турецьких Лір, у кількості 2 штук, купюра номіналом 50 Турецьких Лір, купюра номіналом 5 Турецьких Лір; ноутбук марки «НР» в корпусі сірого кольору моделі 15 dy2021nz.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1