Справа № 309/3620/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.10.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,

учасників судового розгляду: прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 11-кп/4806/157/24 за апеляційною скаргою прокурора Хустської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_7 на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 14 лютого 2024 року про виправлення описки допущеної у вироку Хустського районного суду Закарпатської області від 09.02.2024 у кримінальному провадженні №0000323 від 14.08.2022 року про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Вироком Хустського районного суду Закарпатської області від 09 лютого 2024 року, ОСОБА_6 визнано винним у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України та призначено йому покарання у вигляді семи років позбавлення волі без конфіскації майна.

На підставі ч. 4 ст. 70 КК України до даного покарання частково приєднано покарання за вироком Хустського районного суду від 9 жовтня 2023 року у вигляді одного місяця позбавлення волі і остаточно призначено ОСОБА_6 покарання у вигляді семи років і одного місяця позбавлення волі.

Строк відбування покарання відраховується з моменту затримання, а саме з 22 серпня 2022 року.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 14 лютого 2024 року виправлено допущену описку у вироку Хустського районного суду Закарпатської області від 09 лютого 2024 року у кримінальному провадженні № 0000323 від 14.08.2022 року про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

В абзаці першому резолютивної частини вироку від 09.02.2024 року замість помилково зазначеного «без конфіскації майна» вважати вірним «з конфіскацією майна».

На вказану ухвалу суду прокурор подав апеляційну скаргу, в якій вказав, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню через неправильне застосування закону в частині призначення покарань. Зазначає, що суд при винесенні оскаржуваної ухвали втрутився у призначення покарання, призначивши додаткове покарання, яке не було проголошено судом у вироку, що є повноваженнями суду апеляційної інстанції. Просить суд, оскаржувану ухвалу суду скасувати.

Потерпілий ОСОБА_8 , захисник адвокат ОСОБА_9 будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце апеляційного розгляду, до суду не з`явилися, клопотань про відкладення судового засідання не подавали.

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту оскаржуваного судового рішення та доводів апеляційної скарги, прокурора, яка подану апеляційну скаргу підтримала та просила її задовольнити, думку обвинуваченого ОСОБА_6 , який не заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали даного кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

При вирішенні питання про виправлення описки чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин провадження.

Згідно текстуального тлумачення, описка - це зроблена судом, слідчим суддею механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які не тягнуть за собою зміну суті судового рішення.

Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, являються підставою для зміни чи скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали грубо порушено вимоги ст. 379 КПК України.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 14 лютого 2024 року виправлено описку, допущену судом в резолютивній частині вироку зазначеного суду від 09 лютого 2024 року, та в абзаці першому резолютивної частини вироку замість помилково зазначеного «без конфіскації майна» викладено в новій редакції «з конфіскацією майна».

Тобто, суд ухвалою про виправлення описки істотно змінив судове рішення, фактично втрутився у призначення покарання, призначивши додаткове покарання обвинуваченому ОСОБА_6 , яке не було проголошено судом.

Отже, ухвалу суду першої інстанції, колегія суддів не може визнати законною, оскільки вона явно постановлена з порушенням вимог ст. 379 КПК України, так як внесення істотних змін до резолютивної частини судового рішення, яке створює зовсім іншу суть рішення, не може бути визнано опискою в розумінні і точному змісту ст. 379 КПК України, а тому не може бути виправлено в порядку, встановленому даною нормою кримінального процесуального закону України.

Дана позиція щодо недопустимості внесення істотних змін до резолютивної частини судового рішення на підставі ст. 379 КПК України, якими фактично змінюється ухвалене (постановлене) рішення суду викладена в п. 34 Правових позицій судової палати у кримінальних справах ВССУ за 2015 рік, де зазначено, що питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судами, віднесено до компетенції судів вищої інстанційної підсудності і не є опискою, яка може бути виправлена судом самостійно.

Вказані порушення суду першої інстанції є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України, є підставою для скасування судового рішення.

На підставі наведеного, ухвала Хустського районного суду Закарпатської області від 14 лютого 2024 року не може визнаватись законною та обґрунтованою, а тому вона підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 419 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу прокурора Хустської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 14 лютого 2024 року про виправлення описки допущеної у вироку Хустського районного суду Закарпатської області від 09 лютого 2024 року щодо обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, скасувати.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді