УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Глеваха Київської області, громадянина України, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 126, ч.1 ст. 129 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004135 від 10.10.2024 року,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Шевченківського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004135 від 10.10.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 126, ч.1 ст. 129 КК України.

24.10.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 126, ч.1 ст. 129 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом допиту свідка, протоколами впізнання, протоколом огляду відеозапису.

Крім того, з метою забезпечення кримінального провадження, а також виконання підозрюваним ОСОБА_4 , процесуальних обов`язків, виникла необхідність у застосуванні відносно нього заходу забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків для обрання, запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обґрунтуванні необхідності застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказали, що на даний час у органів досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування для того що б вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначили, що наявність ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого ним кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження. Наявність обґрунтованих ризиків вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні.

Так, слід враховувати те, що підозрюваний ОСОБА_4 , може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити новий умисний тяжкий або особливо тяжкий злочин, в тому числі і корисливий, оскільки скоєння кримінальних правопорушень підозрюваним явно виражається у неповазі до суспільства.

Вказали, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 126 ч. 1 ст. 129 КК України, за який передбачено максимальне покарання до 5 років позбавлення волі. Також останній вживав активних заходів щодо перешкоджання кримінальному провадженню, а саме: залякував свідків, яким відомі обставини скоєння даного кримінального правопорушення, з метою недопущення надання ними показів у рамках даного кримінального провадження.

Зазначені факти обґрунтовують можливість обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Уважають, що застосування більш м?яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 та попередити ризики, передбачені ст.177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, які зазначені у клопотанні.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував з приводу клопотання, вказав, що підозра необґрунтована, ризики неправомірної поведінки відсутні, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, допитавши підозрюваного ОСОБА_4 , заслухавши думку прокурора, слідчий суддя дійшов таких висновків.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004135 від 10.10.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 126, ч.1 ст. 129 КК України.

24.10.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 126, ч.1 ст. 129 КК України.

У силу ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами докази наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, на які вказує слідчий; а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначених у клопотанні ризиків.

Згідно з ч.2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом допиту свідка, протоколами впізнання, протоколом огляду відеозапису.

При цьому слідчим суддею враховується, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п.1 та п.2 ч.1 ст. 194 КПК України, і не доведено того, що більш м`який запобіжний захід є недостатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні.

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, доводи сторони обвинувачення про ризики, передбачені ст. 177 КПК України, вірогідність настання заявлених ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного обґрунтованими, прокурором надано достатні дані в обґрунтування застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів підозри вчинення нетяжких кримінальних правопорушень, обставин підозри у вчиненні злочинів, з урахуванням характеру та обставин вчинення злочинів, а також наявність ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення. Такі обставини свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу як виду забезпечення кримінального провадження.

При вирішенні клопотання враховується особа ОСОБА_4 , який має постійне місце проживання в АДРЕСА_1 , раніше не судимий, а також з урахуванням його віку та стану здоров`я, обсягу підозри, у вчиненні кримінального проступку та нетяжкого злочину, слідчий суддя дійшов переконання, що запобігти встановленим ризикам можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу - домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків в ході кримінального провадження, в межах строків досудового розслідування, з урахуванням також правил ч.2 ст. 183 КПК України. Стороною обвинувачення не наведено такого обсягу вагомих фактичних даних в обґрунтування таких ризиків, зокрема - перешкоджанню кримінальному провадженню, які свідчили б про необхідність застосування виключного запобіжного заходу.

При цьому встановлені ризики впливу на свідків, потерпілого з огляду на обставини інкримінованих дій, ризик ухилення з огляду на відсутність підтверджених сімейних, соціальних зв`язків.

Посилання в клопотанні сторони обвинувачення на неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів є формальним, ґрунтується на припущеннях.

Отже, за встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання встановлених ризиків, може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 залишати житлове приміщення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 22.00 годин по 07.00 наступної доби, строком до 24 грудня 2024 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

-не відлучатися за межі м. Києва, Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

-утримуватись від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 , свідком ОСОБА_8 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що він має право залишати місце проживання в нічний період доби під час оголошення повітряної тривоги для слідування в найближче місце безпеки, та з метою відвідування медичних закладів для отримання медичних послуг, лікування.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в його житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

На ухвалу прокурором, підозрюваним протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1