Провадження №1-кп-352/24
ухвала

25 вересня 2024 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0002083 від 08.07.2024 року відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 317, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22.08.2024 року матеріали кримінального провадження №0002083 від 08.07.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 317, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311 КК України направлено до Обухівського районного суду Київської області.

Відповідно до здійсненого авторозподілу судової справи між суддями, зазначена кримінальна справа отримана головуючим суддею ОСОБА_1 .

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 26.04.2024 року призначено підготовче судове засідання у вищевказаному кримінальному провадженні.

У підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на два місці з альтернативою внесення застави. Клопотання обґрунтовано тим, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти спробам переховуватись від суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інший злочин або продовжити злочинну діяльність.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заявив клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на нічний домашній арешт. На обґрунтування клопотання зазначив, що на даний час відпала потреба у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурором не надано доказів на обґрунтування ризиків, що обвинувачений може впливати на учасників процесу, знищити речові докази та має намір переховуватись від суду. Також, просив врахувати, що обвинувачений одружений, має на утримані дітей, раніше не судимий, має постійне місце проживання та соціальні зв`язки.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Вирішуючи клопотання прокурора та захисника, суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України контроль за доцільністю продовження тримання обвинуваченого під вартою покладено на суд.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31.07.2024 року обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів до 28 вересня 2024 року включно,із визначенням у якості альтернативного запобіжного заходу застави в межах 300 прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті, як наголошується в ч. 2 цього процесуального закону.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.ч. 6 та 8 ст. 176 цього Кодексу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так само як і про його продовження, або ж застосування більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою, суд для прийняття законного й обґрунтованого рішення, відповідно до положень ст.ст. 178, 199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Так, перевіривши доводи клопотання прокурора, матеріли кримінального провадження, вислухавши думку захисника обвинуваченого та перевіривши доводи клопотання про зміну запобіжного заходу, вважається за необхідне продовжити раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 .

Суд визнає доведеним прокурором, реальними та такими, що продовжують мати місце наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, саме:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому обвинувачений, з метою уникнення відповідальності може переховуватись від суду;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_5 може незаконного впливати на свідків з метою зміни останніми;

-п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 не має офіційного працевлаштування, може змінювати своє місцеперебування, а також вчиняти іншим кримінальні правопорушення.

Обставинами, що дають підстави суду визнати наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є докази не досліджені судом, а також тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 .

При цьому суд зважає на усталену практику Європейського суду з прав людини щодо оцінки наявності чи відсутності ризиків: переховування від суду - втечі особи від суду, враховує: особу обвинуваченого /кожного/ його моральність, відсутність міцних соціальних зв`язків та роду занять в Україні, його сімейний стан, суворість покарання за кримінальні правопорушення, у яких згідно обвинувального акту обвинувачуються, як елементи оцінки зазначених ризиків, що не може не усвідомлюватися обвинуваченими та можливості його уникнути.

Тобто судом враховані дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 ,з урахуванням обставин провадження, та особистих характеризуючих даних обвинуваченого.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Також, суд зазначає, що стороною захисту не надано суду документи на підтвердження неможливості тримання під вартою обвинуваченого за станом здоров`я та з інших можливих істотних поважних причин.

Суд вважає, що на даний час застосування запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання процесуальних обов`язків обвинуваченим з огляду на наявність високого ступеню ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги вищевикладене, зважаючи на доведеність наявності ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо обвинуваченого, окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити дієвості кримінального провадження та запобігти виникненням ризиків передбачених ч. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України.

Суд визнає, що інтереси суспільства значною мірою переважають інтереси забезпечення права на свободу обвинуваченого ОСОБА_5 незважаючи на існування презумпції невинуватості.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, розмір якої, відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, має бути визначений в розмірі, від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Таким чином, суд вважає можливим визначити у якості альтернативного запобіжного заходу заставу в межах трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, заслухавши доводи прокурора, яка просила призначити справу до судового розгляду, обвинуваченого та захисника, які не заперечили щодо призначення справи до розгляду, суд вважає можливим призначити справу до судового розгляду, оскільки вона згідно ст.ст. 32, 33 КПК України за територіальною підсудністю підлягає розгляду Обухівським районним судом Київської області, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до ст. 291 КПК України.

Відповідно до ст. 27 КПК України кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання і може розглядатися у відкритому судовому засіданні із забезпеченням під час судового розгляду кримінального провадження повного фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

У судове засідання необхідно викликати учасників кримінального провадження.

Підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України та закриття кримінального провадження відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 33, 176, 182, 183, 314, 316 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 на запопіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, - відмовити.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, - задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 залишити тримання під вартою в державній установі «Київський слідчий ізолятор», продовживши строк тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 23 листопада 2024 року включно з визначенням у якості альтернативного запобіжного заходу застави у межах трьохсот прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб, що становить 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26268119; банк отримувача - ДКСУ, м.Київ; код банку отримувача (МФО) - 820172; рахунок отримувача - UA0018661, та надати підтверджуючі документи.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до суду за кожним викликом ;

-не відлучатися із населеного пункту, у якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити 60 діб з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово Обухівський районний суд Київської області. У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002083 від 08.07.2024 року відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 317, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311 Кримінального кодексу України, на 13 год. 00 хв. 29 жовтня 2024 року у приміщенні Обухівського районного суду Київської області.

Кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Ухвала в частині запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Суддя: ОСОБА_1