Справа № 939/2599/24
УХВАЛА

Іменем України

26 листопада 2024 рокуселище Бородянка

Слідчий суддя Бородянського районного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_5 дистанційно в режимі відеоконференцзв`язку, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Бородянка клопотання слідчої відділення ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Барановичі Республіка Білорусь, громадянки України, з професійно-технічною освітою, непрацюючої, неодруженої, яка зареєстрована та проживає у АДРЕСА_1 , раніше не судима, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідча слідчого відділення ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 звернулася до суду з вказаним клопотанням, мотивуючи його тим, що СВ відділення поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000181 від 29 вересня 2024 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29 вересня 2024 року, близько 13-ї години 30 хвилин, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, між ОСОБА_4 , яка перебувала в стані алкогольного сп`яніння, і ОСОБА_7 на кухні будинку за місцем їх спільного проживання у АДРЕСА_1 виник конфлікт під час якого в ОСОБА_4 виник кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті, ОСОБА_4 , перебуваючи в тому ж місці в той же час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , застосовуючи фізичну силу, виштовхала його в приміщення спальні, після чого повернулася до кухні, де з шухляди столу взяла кухонний ніж з яким повернулася до кімнати в якій перебував ОСОБА_7 і цілеспрямовано та умисно нанесла ним два удари в область серця і два удари в область шиї і плеча, чим спричинила ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді множинних колото різаних ран стінки грудної клітини, ушкодження лівої легені, гемоторакс, від яких ОСОБА_7 помер на місці.

29 вересня 2024 року, о 20-й годині, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30 вересня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується, зібраними матеріалами кримінального провадження: - протоколом огляду місця події від 29 вересня 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 ; - протоколом затримання ОСОБА_4 на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України від 29 вересня 2024 року; - протоколом огляду місця події від 30 вересня 2024 року в приміщенні Макарівського КОБ СМЕ за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 ; - протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом слідчого експерименту від 08 листопада 2024 року за участі підозрюваної ОСОБА_4 ; - висновком судово-медичної експертизи № 145 від 11 листопада 2024 року; - висновками експертів № 41-427-2024, № 41-426-2024, № 41-425-2024, № 41-424-2024, № 41-421-2024, № 41-420-2024, № 41-419-2024, № 41-418-2024, № 41-417-2024, № 41-416-2024.

За ухвалою слідчого судді Бородянського районного суду Київської області від 01 жовтня 2024 року до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 28 листопада 2024 року (включно).

На даний час у кримінальному провадженні виконано ряд слідчих (розшукових) і процесуальних дій, спрямованих на отримання і перевірку отриманих доказів у ньому, однак, закінчити досудове розслідування протягом двох місяців не представляється можливим у зв`язку зі складністю кримінального провадження.

Водночас, у провадженні необхідно провести слідчі (розшукові) та процесуальні дії, які не були завершені у строк до двох місяців, що потребує додаткового часу, а саме отримати висновки судової молекулярно-генетичної та амбулаторної судової психіатричної експертиз, які на даний час не завершені та відповідні висновки до СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області не надійшли, що унеможливлює закінчення досудового розслідування. Крім того, після отримання вказаних висновків експертів, необхідно буде провести інші слідчі (розшукові) дії із прийняттям відповідних процесуальних рішень, пов`язаних із закінченням досудового розслідування.

Оскільки закінчити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні в межах двох місяців неможливо з об`єктивних, а саме в зв`язку зі складністю кримінального провадження і тривалим строком проведення судових експертиз, які знаходяться на виконанні в експертних установах, за постановою керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області від 25 листопада 2024 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 30 грудня 2024 року.

З огляду на те, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, а тому, знаючи про реальну міру покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , яка за місцем проживання не має тісних соціальних зв`язків, а саме родини та дітей на утриманні, постійного місця роботи, а відтак і джерела доходу, може переховуватися від органів досудового розслідування та в подальшому від суду з метою уникнення відповідальності. Також, ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, шляхом прохань, залякування, примусу, погроз або застосування насильства, з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, оскільки серед осіб, які вже допитані як свідки, є її знайомі, що проживають із підозрюваною в одному населеному пункті, які з метою уникнення ОСОБА_4 кримінальної відповідальності під її тиском можуть змінити показання. Крім того, існують ризики того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки безпосередньо після вчинення злочину вона з метою приховати сліди кримінального правопорушення вимивала підлогу в кімнаті в якій було вчинено умисне вбивство від слідів крові, а речі, які містили кров, були сховані до кошику з під білизни у ванній кімнаті. Також ОСОБА_4 після подій, у вчиненні яких вона підозрюється, намагалася приховати вчинений нею злочин і при повідомленні на лінію 102 вказала, що ОСОБА_7 помер природньою смертю і що ознаки насильницької смерті на тілі померлого відсутні. Крім того, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове розслідування триває і на даний час не виконані всі слідчі дії, спрямовані на отримання і перевірку доказів, а тому остання може вчиняти ряд дій для того, щоб уникнути кримінальної відповідальності.

Тому, враховуючи вказані обставини, на думку слідчої СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , застосування менш суворого запобіжного заходу, не зможе запобігти вказаним ризикам і забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для продовження обраного відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував і просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечувала.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши доводи клопотання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що СВ відділення поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000181 від 29 вересня 2024 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30 вересня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

За ухвалою слідчого судді Бородянського районного суду Київської області від 01 жовтня 2024 року до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 28 листопада 2024 року (включно).

За постановою керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області від 25 листопада 2024 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 30 грудня 2024 року.

Відповідно до положень статей 197 і 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування у строки, встановлені статтею 219 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 3, 4 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, крім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною першою статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно зі статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини одним із критеріїв для визначення наявності обґрунтованої підозри вважає наявність фактів причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого її (особу) підозрюють (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства»). Доведеність наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має відповідати стандарту «розумна підозра» (див. Рішення у справі «О`Хара проти Сполученого Королівства»), тобто наявності фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що саме ця особа могла вчинити кримінальне правопорушення (див. Рішення у справі «Фокс, Кемпбел і Харлей проти Сполученого Королівства»). КПК України також зазначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі і вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (пункт 1 частини першої статті 178 КПК України).

Хоча наявні на момент вирішення питання про утримання під вартою докази і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було встановити винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, з точки зору належності, допустимості та достовірності, і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям.

Прокурором надані докази того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 115 КК України.

Підозра ОСОБА_4 підтверджується наступними доказами: - протоколом огляду місця події від 29 вересня 2024 року; - лікарським свідоцтвом про смерть і довідкою про причину смерті № 145 від 30 вересня 2024 року; - постановами про визнання речових доказів від 29 вересня 2024 року; - протоколом допиту потерпілого від 29 вересня 2024 року; - протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 29 вересня 2024 року; - протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; - протоколом огляду місця події від 30 вересня 2024 року; - постановою про визнання речових доказів від 30 вересня 2024 року; - висновком експерта № 145 від 11 листопада 2024 року; - висновками експертів № 41-427-2024, № 41-426-2024, № 41-425-2024, № 41-424-2024, № 41-421-2024, № 41-420-2024, № 41-419-2024, № 41-418-2024, № 41-417-2024, № 41-416-2024, № 41-422-2024, № 41-436-2024, № 41-423-2024; - висновком експерта № 13/145 від 18 листопада 2024 року.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що є достатні підстави на даному етапі вважати висунуту ОСОБА_4 підозру обґрунтованою, а надані на підтвердження цього докази вагомими.

Слідчий суддя погоджується із наявністю ризику переховування від органів досудового розслідування і в подальшому від суду, оскільки тяжкість очікуваного покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , може спонукати її до ухилення від слідства та суду.

Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором доведений ризик незаконного впливу підозрюваної на свідків, які проживають в одному населеному пункті з підозрюваною і ще не допитані безпосередньо в суді з метою дачі ними неправдивих показань щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове розслідування ще не завершено та на даний час не виконані всі слідчі дії, спрямовані на отримання і перевірку доказів, а тому в його ході можуть виникнути нові обставини та здобуті інші відомості, які можуть свідчити про винуватість ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй діяння.

Як зазначив прокурор ОСОБА_3 , закінчити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні в межах двох місяців неможливо з об`єктивних підстав, а саме в зв`язку зі складністю кримінального провадження і тривалим строком проведення судових експертиз, які знаходяться на виконанні в експертних установах, у зв`язку з чим за постановою керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області від 25 листопада 2024 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 30 грудня 2024 року.

Даних про наявність підстав для скасування або зміни обраного відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, обставини його вчинення та існування ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та в подальшому від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому, враховуючи положення п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України та недоцільність застосування більш м`яких запобіжних заходів, клопотання про продовження строку обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід задовольнити.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Водночас, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визнавати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Задовольняючи клопотання про продовження строку обраного відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначати підозрюваній ОСОБА_4 розмір застави, оскільки вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке спричинило загибель людини.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, ч. 5 ст. 182, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 310 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчої слідчого відділення ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Продовжити дію обраного відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування до 30 грудня 2024 року (включно).

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання ОСОБА_4 з 20 години 00 хвилин 29 вересня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_16