УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000490 від 13.07.2022,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ "ДЖУВІ", про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000490 від 13.07.2022, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 15.11.2023, на зошит з чорновими записами щодо замовлення препарату «Кортексин» (зошит із записами, який був вилучений під час проведення обшуку за адресою:

АДРЕСА_1 обґрунтування вимог клопотання особа, що з ним звернулась, вказує на те, що відповідно до протоколу обшуку слідчим було виявлено: «зошит іщз записами при відкритті у якому вказано ОСОБА_4 № НОМЕР_1 на 48 арк.», проте відповідно до клопотання прокурора про накладення арешту та відповідної ухвали слідчого судді, арешт було накладено на: «зошит із чорновими записами щодо замовлення препарату «Кортексин», а не той зошит, що нібито вилучено під час проведення обшуку.

При цьому, адвокат ОСОБА_3 зазначає, що не зрозумілим є, яким чином органом досудового розслідування було встановлено наявність на або в тимчасово вилучених документах відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється в даному кримінальному провадженні, адже жодних підтверджень вказаному до клопотання додано не було (наприклад протоколу огляду тощо). Більш того, жодної згадки про якісь дії з документами, які б дозволили ідентифікувати будь-які ознаки, передбачені ст. 98 КПК України, ані подані клопотання про арешт майна, ані додані до них документи не містили.

З огляду на вищевикладене у сукупності, адвокат ОСОБА_3 вважає, що в подальшому обмеженні його законних прав на володіння, користування та розпорядження власним майном відпала потреба, у зв`язку із чим арешт має бути скасовано та відповідне майно бути повернути законному власнику.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, проте на адресу суду скерував заяву про розгляд поданого ним клопотання за його відсутності, зазначивши, що клопотання підтримує у повному обсязі та просить задовольнити;

Прокурор також до суду надіслав заяви, згідно якої вбачається, що проти скасування арешту, накладеного ухвалою від 17.11.2023 (справа №947/26763/23, провадження 1-кс/947/14580/23) заперечує.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, приймаючи до уваги заяви сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя враховує обставини даного кримінального провадження, кримінально-правову кваліфікацію розслідуваного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110-2 КК України та зазначає, що таке кримінальне правопорушення відноситься до злочинів проти національної безпеки України. Крім того, слідчий суддя не може залишити поза увагою й те, що згідно доводів ухвали слідчого судді про арешт майна, таке майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Між тим, від прокурора надійшла заява, з якої вбачається, що він заперечує проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , водночас прокурором не обґрунтовано чим обумовлена його позиція, а подана ним заява є формальною за своїм змістом.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що прокурором також не було надано для огляду слідчому судді матеріали кримінального провадження №0000490 від 13.07.2022, що унеможливлює слідчому судді встановити, як мінімум, на якій стадії перебуває кримінальне провадження.

За таких обставин слідчий суддя приходить до переконання про неможливість надання належної правової оцінки обґрунтованості вимог поданого клопотання про скасування арешту майна, у тому числі й що стосується досягнення цілей кримінального провадження на теперішній час.

Між тим, слідчий суддя звертає увагу, що зацікавлені особи можуть повторно звернутися з даним клопотанням, долучивши додаткові матеріали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000490 від 13.07.2022 відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1