Справа № 472/1241/24
Провадження №1-кс/472/137/24
УХВАЛА
про повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків
22 листопада 2024 року селище Веселинове
Миколаївської області
Веселинівський районний суд Миколаївської області в складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
з участю секретаря
судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
19 листопада 2024 року до Веселинівського районного суду Миколаївської області надійшло клопотання прокурора Веселинівського відділу Вознесенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна.
В клопотанні прокурор зазначив, що 09.11.2024 року до СПД № 1 Вознесенського РУП ГУ НП в Миколаївській області надійшло телефонне повідомлення від працівників Веселинівського лісництва про те, що ними біля с. Поріччя Вознесенського району Миколаївської області було виявлено автомобіль "Газель", заповнений незаконно спиляними деревами породи "Дуб".
По приїзду на місце події працівниками поліції було виявлено автомобіль марки "Газель", з реєстраційним номером спереду НОМЕР_1 , позаду - НОМЕР_2 . В середині салону було виявлено свіжоспиляні стовбури дерев породи "Дуб" з різними діаметрами та довжиною. Водія автомобіля не встановлено, оскільки він зник з місця події. Автомобіль з дровами було визнано речовими доказами та вилучено до СПД № 1 Вознесенського РУП ГУ НП в Миколаївській області на зберігання.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив повернути йому клопотання про арешт майна для усунення недоліків, посилаючись на те, що необхідно провести додатковий огляд майна та місця події, і провести інші слідчі дії.
Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення прокурора ОСОБА_3 , суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до п.3 ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Зі змісту клопотання прокурора вбачається, що в ньому не зазначено ні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, ні документи, які підтверджують інформацію про те, хто є фактичним володільцем майна, якщо такий наявний.
Прокурором ОСОБА_3 було подано до суду 21.11.2024 року документи на підтвердження права власності, а саме копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу - на автомобіль марки ГАЗ-2705, з реєстраційним номером НОМЕР_3 , відповідно до якого власником автомобіля є ОСОБА_4 , та копію паспорта останньої.
При цьому, вказані документи жодним чином не завірені, а тому суд не може взяти їх до уваги. Крім того, в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу вказано автомобіль марки ГАЗ-2705, з реєстраційним номером НОМЕР_3 , а прокурор просить накласти арешт на автомобіль марки "Газель", з реєстраційним номером спереду НОМЕР_1 , позаду - НОМЕР_2 , тобто не підтверджено, що це один і той самий автомобіль.
Таким чином, прокурором в клопотанні не зазначено та не надано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, не встановлено, хто на теперішній час є фактичним володільцем (користувачем) вилученого автомобіля.
Крім того, прокурор просить накласти арешт на автомобіль та заборонити вчиняти дії щодо розпорядження (відчуження) вказаного автомобіля, передавши його у користування належному користувачу, при цьому будь-яких документів та інформації про те, хто є належним користувачем автомобіля в клопотанні не зазначено та слідчому судді не надано.
Крім того, у п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. В цьому випадку згідно із ч.3 цієї статті арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Так, відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
З аналізу положень вищевказаних процесуальних норм закону вбачається, що слідчий, прокурор повинні довести, що майно, яке на їх думку підлягає арешту, повинно відповідати критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України. Доведеними повинні бути і ризики щодо такого майна, передбачені ст. 170 КПК України, а саме: щодо збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Постановою слідчого СВ Вознесенського РУП ГУ НП у Миколаївській області автомобіль із стовбурами дерев було визнано речовими доказами та вилучено до СПД № 1 Вознесенського РУП ГУ НП в Миколаївській області на зберігання.
При цьому, клопотання не підтверджене достатніми доказами того, що стовбури дерев породи "Дуб", які знаходились в салоні вилученого автомобіля, були отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, тобто незаконним шляхом.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Таким чином, враховуючи те, що клопотання про арешт майна подано з порушенням вимог кримінально-процесуального законодавства, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору та надати термін для усунення недоліків - не пізніше сімдесяти двох годин з моменту отримання ухвали.
На підставі вищевказаного, керуючись ст. ст. 170-173, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя
Після оголошення ухвали, копію ухвали слідчого судді вручити прокурору Веселинівського відділу Вознесенської окружної прокуратури ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Веселинівського районного суду

Миколаївської області ОСОБА_1