ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2252/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" серпня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,розглянувши в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003347 від 31.07.2024 року, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, не працюючого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0003347 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0003347 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2201 - ІХ затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 №64-2022 «Про введення воєнного стану в Україні», яким введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався, діяв станом на 31.07.2024 та до теперішнього часу, тому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим за вчинення майнових злочинів, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та вчинив новий злочин за наступних обставин.

Так, 31.07.2024, близько 18 год. 30 хв., ОСОБА_4 знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , проходячи повз під`їзд вказаного будинку, побачив електричну кутову шліфувальну машину (болгарку) марки «ЕDON АС 230 АТ3128», яка знаходилась на землі біля сходів. В цей момент у останнього, виник злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , діючи повторно, умисно, протиправно, з корисливих мотивів та з метою власної наживи для реалізації своїх потреб, переконавшись та вважаючи, що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, підійшов до вказаного електроінструменту, який належить ОСОБА_7 та викрав електричну кутову шліфувальну машину (болгарку) марки «ЕDON АС 230 АТ3128» вартістю 2045 гривень 60 копійок.

Після цього ОСОБА_4 , заховав вказане викрадене майно до свого рюкзаку, який він мав при собі та зник з місця вчинення злочину, завдавши ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 2045 грн. 60 коп.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженець м. Києва, українець, громадянин України, не одружений, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 17.04.2024 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 4 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 5 років на підстав ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: - протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; - протоколом огляду місця події від 31.07.2024; - протоколом затримання особи в порядку ст. 203 КПК України, в ході якого було виявлено та вилучене викрадене майно; - протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; - іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

31.07.2024 ОСОБА_4 , затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (фактичний час затримання 31.07.2024 о 19 год. 00 хв.).

01.08.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 , відповідно до ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним (обвинуваченим) покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 134 КПК України, під час проведення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_4 може: - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. За вчинення вказаного злочину передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років. Вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання, адже підозрюваний раніше вже судимий за майновий злочин та на шлях виправлення в перевиховання не став; - незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні. Потерпілий надає покази, які підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення з боку підозрюваного може здійснюватися незаконний вплив на потерпілого, підозрюваний також може здійснювати вплив та тиск на потерпілого, адже останній судом безпосередньо не допитаний; - вчинити інший злочин, оскільки підозрюваний не має постійного місця роботи та маючи не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість знову вчинив злочин що свідчить про його свідому відмову ставати на шлях виправлення та перевиховання.

Таким чином, на думку органу досудового розслідування існують достатні підстави для прийняття судом рішення про обрання відносно підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу, який є єдиним, що зможе запобігти вищевказаним ризикам у цьому кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, просить слідчого суддю застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, з можливістю внесення застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб.

Прокурор ОСОБА_11 в судовому засіданні підтримав клопотання, з підстав, викладених у ньому.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти клопотання слідчого, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з огляду на міцні соціальні зв`язки та незадовільний стан здоров`я підозрюваного.

Посилався на недоведеність ризиків передбачених ст. 177 КПК України та необґрунтованість неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав свого захисника.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_12 суду пояснила, що підозрюваний ОСОБА_4 є її рідним сином, просить суд не застосовувати до нього такий запобіжний захід, як тримання під вартою, оскільки він є наркотично залежним, і у випадку позбавлення його волі, не зможе проходити курс лікування від наркотичної залежності.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку захисника, підозрюваного, заслухавши пояснення свідка дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов до наступних висновків.

Зі змісту частини 1 статті 177 КПК України слідує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зокрема спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог, передбачених в ст. 178 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 цього кодексу, повинен оцінити в сукупності й всі обставини перелічені цією статтею.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 КПК України.

При розгляді клопотання слідчого, слідчий суддя зобов`язаний перевірити відповідність цього клопотання вимогам ч.1 ст.184 КПК України. Яка передбачає, що клопотання про застування запобіжного заходу повинно обов`язково містити обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0003347 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 4-5).

31.07.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 38-41).

01.08.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 55-57).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується дослідженим в судовому засіданні матеріалами, а саме: протоколом огляду місця події від 31.07.2024 року (а.с. 9-11), протоколом допиту потерпілого від 31.07.2024 року (а.с. 15-17), висновком експерта від 01.08.2024 року №3797/24 (а.с. 22-26), протоколом допиту свідка від 31.07.2024 року (а.с. 27-28, 29-30, 31-32), протоколом допиту підозрюваного від 31.07.2024 року (а.с. 33-35), протоколом затримання особи, підозрюваваної у вчиненні злочину від 31.07.2024 року (а.с. 38-40).

У підозрюваного діагностовано психічні та поведінкові розлади внаслідок вживання опіоїдів, стан залежності, в якості лікування призначено препарат Метадон (а.с. 67).

У відповідності до висновку судово-психіатричного експерта №53 від 17.01.2024 року, у періоди скоєння кримінальних правопорушень, ОСОБА_4 був здатен у повній мірі усвідомлювати свої дії та керувати ними, застосування примусових заходів медичного характеру не потребує (а.с. 70-78).

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що ОСОБА_4 не працює, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживає у місті Київ, що в свою чергу унеможливить здійснення процесуального контролю слідчим за поведінкою підозрюваного, та є сприятливою умовою для ухилення від кримінальної відповідальності в даному кримінальному провадженні.

Що стосується посилання слідчого на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що він може впливати на свідків, знаючи місце їх проживання, то слідчий суддя зазначає, що в судовому засіданні даний ризик не знайшов свого підтвердження. Слід зазначити, що наявність в підозрюваного інформації про місце проживання свідків само собою не підтверджує ризик незаконного впливу на потерпілого чи свідків.

Про існування ризиків, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, свідчить вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється (від п`яти до восьми років позбавлення волі); характер та суспільна небезпека вчиненого кримінального правопорушення. Крім того наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що ОСОБА_4 вже притягався раніше до кримінальної відповідальності, на шлях виправлення не став, є наркозалежним.

Згідно практики Європейського суду з прав людини «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Доказів, які б вказували на те, що інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме: цілодобовий домашній арешт, може забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, стороною захисту суду не надано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оскільки в судовому засіданні доведено необхідність застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, останньому також підлягає визначення розміру застави в порядку передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5ст. 194 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість вчиненого правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 60 560,00 грн. у національній грошовій одиниці, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя покладає на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: - прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; - не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; - утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; - здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити частково.

Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят днів), тобто до 28.09.2024 року включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту фактичного затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 31.07.2024 року о 19 год. 00 хв.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу, що становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва за наступними реквізитами: Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1. Прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4. Утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

5. Здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Копію ухвали вручити негайно підозрюваному, захиснику, прокурору та направити для виконання в Державну установу "Київський слідчий ізолятор" для виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 07.08.2024 р. о 10 год. 15 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1