Провадження №11-сс/991/771/24
Суддя 1 інст. ОСОБА_1
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2024 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

прокурор не з`явився, підозрюваний ОСОБА_7 не доставлявся,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду справу за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_7 , подану через захисника ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08 жовтня 2024 року про закриття провадження за заявою ОСОБА_7 щодо усунення порушень презумції невинуватості у кримінальному провадженні №0000019 від 16 серпня 2024 року,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорпційного суду від 08 жовтня 2024 року закрито провадження за заявою ОСОБА_7 щодо усунення порушень презумпції невинуватості у кримінальному провадженні за №0000019 від 16 серпня 2024 року. Судове рішення мотивоване тим, що слідчий суддя не наділений повноваженнями розглядати заяви, в яких йдеться про порушення гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та протоколами до неї.

15 жовтня 2024 року до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла апеляційна скарга підозрюваного ОСОБА_7 , подана через захисника ОСОБА_6 у якій він просить ухвалу слідчого судді скасувати та призначити новий розгляд заяви ОСОБА_7 щодо усунення порушень презумції невинуватості у суді першої інстанції. Вважає висновки слідчого судді такими, що не відповідають вимогам КПК України в частині здійснення захисту прав людини. 04 вересня 2024 року на офіційній сторінці у соціальній мережі Фейсбук уповноваженими особами БЕБ опубліковано допис, що детективи під час досудового розслідування встановили, що схема з легалізації Коломойським понад 4 млрд грн відбулася за участі банку одного з підсанкційних олігархів, який перебуває в міжнародному розшуку. Коломойський, аби приховати походження незаконно отриманих грошових коштів, організував внесення недостовірних відомостей до обліків підконтрольних банків. Встановлено, що реалізація схеми з маскування незаконного походження грошових коштів тривала впродовж 2 років. Також детективи довели факт організації заволодіння бізнесменом понад 3,3 млрд грн «УКРНАФТА» та учасників договорів про спільну інвестиційну діяльність. Зокрема під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваний організував заволодіння коштами акціонерного товариства, шляхом укладання фіктивних договорів щодо робіт, які фактично не виконувались. Отримані незаконним шляхом понад 4 млрд грн підозрюваний легалізував. Наразі матеріали досудового розслідування відкрито стороні захисту для ознайомлення. Аналогічного змісту публікація із заголовком «Справа Коломойського: до схеми з легалізації понад 4 млрд грн причетний банк олігарха-втікача» була оприлюднена 04 вересня 2024 року о 11 год 00 хв на офіційному веб-сайті БЕБ, у месенджері Telegram та у соціальній мережі Instagram. Таким чином, розмістивши публікацію від 04 вересня 2024 року з ім`ям та прізвищем ОСОБА_7 , БЕБ допустило низку грубих порушень закону, а саме: стверджувально інформувало широке коло громадськості про вже начебто доказаний факт вчинення ним кримінальних правопорушень, чим допустило порушення презумпції невинуватості й створило необ`єктивне бачення громадськості події і обставин кримінальних правопорушень, щодо вчинення яких відсутній обвинувальний вирок суду, що набрав законної сили. Такі дії органу досудового розслідування носять протиправний характер, спрямовані на позапроцесуальний тиск на суд та порушують законні права та інтереси ОСОБА_7 , в тому числі на справедливий суд. Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Зазначене є істотним порушенням прав, свобод та інтересів ОСОБА_7 та потребує відповідного невідкладного процесуального реагування слідчого судді в порядку здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Вважає, що апеляційна скарга підсудна Вищому антикорупційному суду, оскільки у рамках кримінальних проваджень №0000034 від 11 серпня 2023 року та №0000019 від 16 серпня 2024 року детективами БЕБ, здійснюється досудове розслідування можливого протиправного заволодіння службовими особами ПАТ «Укрнафта» за попередньою змовою зі службовими особами НГВУ «Полтаванафтогаз», ПАТ «Укрнафта» упродовж 2012-2016 років грошовими коштами ПАТ «Укрнафта», частка державної власності у статутному капіталі якої перевищувала 50%, що є особливо великим розміром, за ознаками злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України. Тому, на його думку, дане кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду, оскільки 26 червня 2024 року було залучено представника потерпілого ПАТ «Укрнафта», та ОСОБА_7 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України за фактом завдання ПАТ «Укрнафта» шкоди в особливо великому розмірі. Слідчим суддею постановлено ухвалу, яка не передбачена нормами чинного КПК України, а тому оскаржуване судове рішенння підлягає апеляційному оскарженню. Вважає, що строк на апеляційне оскарження ним не пропущено, оскільки оскаржувана ухвала постановлена без участі ОСОБА_7 та його захисників, копія судового рішення йому не вручена, зі змістом ухвали слідчого судді його захисник ознайомився 10 жовтня 2024 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_7 - ОСОБА_6 апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 підтримав, просив її задовольнити на підставі доводів, зазначених у ній.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду повідомлений у встановленому законом порядку.

Підозрюваний ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності та про підтримання апеляційної скарги.

Відповідно до приписів ч.4 ст.405 КПК України їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи захисника, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів доходить таких висновків.

Згідно ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст.94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначено ст.309 КПК України. Разом з тим, у разі постановлення слідчим суддею ухвали, що не передбачена кримінальними процесуальними нормами, суд апеляційної інстанції не вправі відмовити у перевірці її законності, посилаючись на приписи ч.4 ст.399 КПК України. Право на апеляційне оскарження такого судового рішення підлягає забезпеченню на підставі п.17 ч.1 ст.7 та ч.1 ст.24 КПК України, які його гарантують, з огляду на положення ч.6 ст.9 КПК України, яка встановлює, що у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України (постанова Верховного Суду України від 12 жовтня 2017 року у справі №757/49263/15-к, постанова Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі №243/6674/17-к).

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні визначений КПК України.

Главою 26 КПК України визначено порядок, строк та процедуру розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, під час досудового провадження. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, передбачений пунктами 1-11 ч.1 ст.303 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим КПК України

Згідно ч.4 ст.304 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

З матеріалів справи вбачається, що фактично ОСОБА_7 оскаржує дії детективів БЕБ, які не зазначені в п.1-11 ч.1 ст.303 КПК України, тому колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді Вищого антикорупційного суду про те, що у слідчого судді під час досудового розслідування відсутні повноваження для вирішення заяви ОСОБА_7 як самостійної та єдиної вимоги щодо усунення порушень презумпції невинуватості.

Доводи апеляційної скарги щодо підсудності заяви Вищому антикорупційному суду з приводу розслідування кримінального провадження щодо розкрадання майна державного підприємства в особливо великому розмірі не можуть бути підставою для задоволення скарги, оскільки розгляд таких заяв слідчим суддею не передбачено, і питання підсудності не було підставою ухвалення оскаржуваного судового рішення.

Додатково колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, у тому числі, залишити ухвалу без змін.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

Незважаючи на те, що слідчий суддя дійшов помилкового висновку про закриття провадження за заявою щодо усунення порушень презумції невинуватості, за наявності підстав для відмови у відкритті провадження, на думку колегії суддів, наявність цих обставин не може бути підставою для скасування правильного по суті рішення з формальних підстав. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»). Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Белле проти Франції» від 4.12.95 та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10.04.2003).

Керуючись ст.303, 304, 308, 309, 376, 392, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08 жовтня 2024 року про закриття провадження за заявою ОСОБА_7 щодо усунення порушень презумції невинуватості у кримінальному провадженні №0000019 від 16 серпня 2024 року залишити без змін.

Ухвала є остаточною та набирає законної сили з моменту проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4