У Х В А Л А

11 вересня 2024 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Новація-1», про скасування арешту майна накладеного ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні №0001006 від 17 лютого 2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч.1 ст. 194 КК України

у с т а н о в и в:

до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Новація-1», про скасування арешту майна накладеного ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні №0001006 від 17 лютого 2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч.1 ст. 194 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001006, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 лютого 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України.

26 грудня 2022 року Київський апеляційний суд розглядаючи скаргу прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області у кримінальному провадженні №0001006 від 17.02.2018 року постановив ухвалу, якою наклав арешт на футляр технологічної мережі транспортування розчину гіпохлориту натрію зі сталевих труб діаметром 1420 мм та діаметром 1020 мм довжиною 4,7 км, розміщений від АДРЕСА_1 , із забороною власникам та користувачам, а також третім особам, які заявлять право вимоги на вищевказане майно, відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися ним.

Рішенням Господарського суду Київської області від 20.04.2017 у справі №91 1/3750/14 позов ТОВ «Новація-1» було задоволено у повному обсязі та витребувано з чужого незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю АДРЕСА_2 ; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Новація-1 (02152, м. Київ, пр.-т. ОСОБА 8, 20; ) майно, а саме: частину магістрального водоводу Дніпро-Рось на ділянці між очисними спорудами Білоцерківського водоканалу (за адресою: м. Біла Церква, вул. Ставищанська, 130) і водозабором на р. Рось; шламонакопичувач, площею 14,5 га; вузол розвантаження і переробки вапна. Також було зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю Білоцерківвода передати Товариству з обмеженою відповідальністю Новація-1 частину магістрального водоводу Дніпро-Рось на ділянці між очисними спорудами Білоцерківського водоканалу (за адресою: м. Біла Церква, вул. Ставищанська, 130) і водозабором на р. Рось; шламонакопичувач, площею 14,5 га; також вузол розвантаження і переробки вапна.

Рішення Господарського суду Київської області від 20.04.2017 р. в зазначеній справі, залишено без змін Постановою Київського апеляційного господарського суду від 11.07.2017 р. та Постановою Вищого господарського суду України від 22.11.2017 р.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню, а тому арешт на майно власником якого є ТОВ «Новація-1» накладено необгрунтовано, з порушенням положень ст. 170 КПК України.

Як свідчать матеріали справи, ТОВ «Новація-1» не є підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні.

ТОВ «Новація-1» наголошує на тому, що воно має статус потерпілої особи в згаданому кримінальному провадженні та звертає увагу на те, що арешт майна, відповідно до положень Кримінального процесуального кодексу України, не може перешкоджати здійсненню нормальної господарської діяльності юридичної особи, майно якої арештовано. Тому, накладення арешту на майно ТОВ «Новація-1» - прямо перешкоджає здійсненню нормальної господарської діяльності вже більше 6 (шести) років, що грубо суперечить положенням Конституції України КПК України та практиці ЄСПЛ.

Постановляючи 26 грудня 2022 року ухвалу про накладення арешту на майно (справа №357/13745/21 провадження №11-сс/824/4216/2022) Київський апеляційний суд виходив з того, що накладення арешту обумовлено необхідністю проведення у вказаному кримінальному провадженні комплексної судової будівельно-технічно експертизи, яка призначена постановою слідчого від 12.09.2022.

Водночас, ТОВ «Новація-1» звертає увагу слідчого судді, що комплексна судова будівельно-технічна експертиза, яка призначалась постановою слідчого від 12.09.2022 року вже завершена із складенням експертом відповідного висновку від 03.08.2023 року.

На момент подання цього клопотання відносно майна ТОВ «Новація-1» жодних слідчих дій не проводиться.

Наразі у кримінальному провадженні задля затягування справи призначено судову товарознавчу експертизу поліетиленових трубок для транспортування розчину гіпохлориду натрію.

Але, ТОВ «Новація-1» звертає увагу, що майно стосовно якого проводиться ця експертиза не має жодного відношення до арештованого майна.

Відповідно, підстава (потреба), якою обумовлювалась необхідність накладення арешту на майно ТОВ «Новація-1» вже відпала, що є підставою для скасування арешту на майно.

Відтак, оскільки рішення Господарського суду Київської області від 20.04.2017 р. у справі №911/3750/14 набрало законної сили і ним встановлено порушення прав людини і основоположних свобод, гарантованих Конституцією України і міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України - воно має преюдиційне значення.

Тому якщо рішення суду має преюдиційне значення - воно безпосередньо впливає на допустимість доказів що містяться в кримінальному провадженні, в тому числі й експертиз проведених в провадженні.

Стосовно органів досудового розслідування і прокуратури діє правило, визначене у ч. 2 ст. 13 Закону «Про судоустрій і статус суддів»: «Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України». Аналогічні положення містяться в усіх процесуальних кодексах. Тому судове рішення суду будь-якої юрисдикції, яке набрало законної сили, є обов`язковим для органів досудового розслідування і прокуратури. Отже, виходячи із зазначеного вище, ТОВ «Новація-1» вважає, що арешт накладений ухвалою Київського апеляційного суду підлягає скасуванню через його необґрунтованість, а також у зв`язку з тим, що потреба якою обумовлювалось накладення арешту відпала, що є підставою для скасування арешту в повному обсязі.

Представник власника майна ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримала в повному обсязі просила задовольнити з підстав наведених в ньому.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що клопотання представника власника майна є необґрунтованим, оскільки у кримінальному провадженні триває досудове слідство та не проведена судова товарознавча експертиза, оскільки злочин передбачений ст. 194 є злочином з матеріальним складом. Крім того, прокурор зазначила, що чинний КПК України визначає виключні підстави скасування арешту майна, а саме арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вислухавши думку прокурора та представника власника майна, вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0001006 від 17.02.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою Київського апеляційного суду 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні №0001006 від 17.02.2018 року накладено арешт на футляр технологічної мережі транспортування розчину гіпохлориту натрію зі сталевих труб діаметром 1420 мм та діаметром 1020 мм довжиною 4,7 км, розміщений від АДРЕСА_1 , із забороною власникам та користувачам, а також третім особам, які заявлять право вимоги на вищевказане майно, відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися ним.

Рішенням Господарського суду Київської області від 20 квітня 2017 року у справі № 911/3750/14 за позовом ТОВ «Новація-1» до ТОВ «Білоцерківвода», КП Білоцерківської міської ради «Білоцерківводоканал» і виконавчого комітету Білоцерківської міської ради про витребування майна з чужого незаконного володіння, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 11 липня 2017 року та постановою Вищого господарського суду України від 22 листопада 2017 року, установлено, що ТОВ «Новація-1» є власником частини водогону «Дніпро-Рось» на ділянці між очисними спорудами (вул. Ставищанська 130) і водозабором на р. Рось, відповідно і трубопроводу, який з`єднує насосну станцію першого підйому з водоочисних споруд і розташована поблизу с. Глибочка Білоцерківського району Київської області, на підставі договорів купівлі-продажу нерухомого майна від 15 травня 2016 року за № 3358, 3354 та договорів про внесення змін до договорів купівлі-продажу № 5397, 5396 від 14 липня 2006 року.

Згідно вищевказаного рішення вбачається, що у матеріалах справи відсутні належні докази того, що ТОВ «Білоцерківвода» мають будь-які права на магістральний водопровід « ІНФОРМАЦІЯ_1 », разом з цим він заволодів частиною цього магістрального водопроводу, проклавши в ньому дві труби трубопроводу для подачі розчину гіпохлориду натрію, та використовуючи його як футляр. Суд установив, що ТОВ «Новація-1» є власником майна, зокрема частини водоводу «Дніпро-Рось» на ділянці між очисними спорудами Білоцерківського водоканалу (за адресою м. Біла Церква, вул. Ставищанська 130) і водозабором на р. Рось.

При цьому слідчий суддя зазначає, що відповідно до рішення Господарського суду Київської області від 20 квітня 2017 року суд вирішив: витребувати з чужого незаконного володіння ТОВ «Білоцерківвода» на користь ТОВ «Новація-1» майно, а саме: частину магістрального водопроводу «Дніпро-Рось» на ділянці між очисними спорудами Білоцерківського водоканалу (за адресою м. Біла Церква, вул. Ставищанська, 130) і водозабором на р. Рось; шламонакопичувач, площею 14,5 га; вузол розвантаження і переробки вапна.

Рішення Господарського суду Київської області від 20.04.2017 р. в зазначеній справі, залишено без змін Постановою Київського апеляційного господарського суду від 11.07.2017 р. та Постановою Вищого господарського суду України від 22.11.2017 р.

В рамках вказаного кримінального провадження постановою слідчого від 02.04.2018 призначено судову будівельно-технічну експертизу, за результатами якої магістральний водовід «Дніпро-Рось», придбаний ТОВ «Новація -1», є футляром технологічної мережі, який можливо використовується ТОВ «БІЛОЦЕРКІВВОДОКАНАЛ» для транспортування розчину гіпохлориту натрію на насосну станцію 1-го підйому (Д=1000 мм 300 м, Д=1400 4400 м) та на місцевості відповідає запроектованому та прокладеному трубопроводу В-1.

В ході подальшого досудового розслідування на підставі постанови слідчого у рамках вказаного кримінального провадження від 26.11.2018 призначено судову будівельно-технічну експертизу за результатами якої футляр технологічної мережі транспортування розчину гіпохлориту натрію, зі сталевих труб 1420 мм, 1020 мм, згідно проектної документації ТОВ «Інжиніринг плюс» (шифр 123С/2011 ІПВ-ЗВК, акр. 1-5) розташований під землею від водоочисних споруд питної води ТОВ «Білоцерківвода» (вул. Ставищанська, 130, м. Біла Церква, Київська область) до насосної станції 1-го підйому (водозабір на р. Рось, с. Глибочка Білоцерківського району Київської області) не являється частиною запроектованого водоводу відповідно до проекту Державного проектного інституту «УКРВОДОКАНАЛПРОЕКТ» «Водозабор на р. Днепр. Водовод «Днепро-Рось» ( шифр проекту та креслень 355.Р1-0-0-НВК- Т, 355р2-5, В1-ПЗ, 355.РЗ-0-В2.1-НВ). Згідно з висновком експерта футляр технологічної мережі (В-3) транспортування розчину гіпохлориту натрію зі сталевих труб діаметром 1420 мм, 1020 мм не може бути частиною запроектованого водоводу Державного проектного інституту «Укрводоканалпроект» «Водозабор на р. Днепр. Водовод «Днепр-Рось», оскільки місце розташування та матеріал, з якого виготовлено водоводи В-1 та В-3 різні, а саме: футляр технологічної мережі (В-3) виготовлено зі сталевих труб діаметром 1420 мм та 1020 мм, а водовід «Дніпро-Рось» (В-1) на ділянці від водоочисних споруд питної води ТОВ «Білоцерківвода» ( АДРЕСА_1 ) до насосної станції 1-го підйому (водозабір на АДРЕСА_1 ) був запроектований з північної сторони відносно існуючого водоводу В-2 діаметром 900 мм з залізобетонних труб діаметром 1200 мм.

Зважаючи на те, що вищевказані висновки експертів суперечать один одному, у вказаному кримінальному провадженні постановою слідчого від 12.09.2022 призначено комплексну судову будівельно-технічну експертизу.

Крім того, з метою визначення розміру збитків, завданих демонтажем 3 поліетиленових труб для транспортування гіпохлориту натрію, у провадженні постановою слідчого від 30.09.2022 призначено судову товарознавчу експертизу.

Слідич суддею встановлено, що досудове розслідування у кримінальному проівадженні триває з 17.02.2018 року, тобто більше ніж шість років, тому у органу досудового розслідування було достатньо часу виконати необхідні слідчі(розшукові) та процесуальні дії в розумні строки (як передбачено ст. 28 КПК України), здобути докази, прийняти відповідні процесуальні рішення.

В ході проведення досудового розслідування було проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, в тому числі судові будівельно - технічні екпертизи, проведення яких вже завершено 26.03.2019 та 03.08.2023. При цьому тривалити час жодні слідчі дії у кримінальному провадженні не проводяться.

На час розгляду клопотання жодна особа так і не набула статусу підозрюваного в рамках зазначеного кримінального провадження. ТОВ "Новація-" не набуло статусу юридичної особи, відносно якої здійснюється кримінальне провадження, і жодна службова особа даного товариства не набула статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.

При розгляді клопотання слідчим суддею враховано загальні правила, визначені ч. ч. 2, 3 ст. 132 КПК України - застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі і арешт майна, допускається тільки у разі коли потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора та одночасно з цим може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, грунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Відтак, зі спливом певного часу орган досудового розслідування мас навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі і щодо позбавлення або обмеження права власності.

3 огляду на приписи п.18 ч.1 ст.3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слід зазначити, що подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право особи, в інтересах якої подано клопотання, на вільне використання майна власником, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до п. 1 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження слідчі судді зобов`язані, зокрема, перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів, зважати, що обов`язок довести наявність трьох необхідних складових для застосування заходів забезпечення (ч. 3 ст. 132 КПК) покладається на слідчого та/або прокурора.

Згідно ч. 3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку. У відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя констатує, що протягом більш ніж шість років до теперішнього часу, в ході досудового розслідування кримінального провадження не встановлено, що саме було пошкоджено, кому воно належить, кому конкретно завдані збитки, та у якому розмірі, якщо таке має місце, зважаючи у тому числі на вищезазначені рішення господарських судів.

Слідчий суддя в ході судового розгляду клопотання встановив беззаперечні факти:

неефективного з`ясування обставин в ході розслідування кримінального провадження, які мають істотне значення;

безпідставну і незаконну ревізію органом досудового розслідування встановлених рішенням господарських судів першої, апеляційної, касаційної інстанції факту належності відповідного майна певній юридичній особі і його витребування з чужого незаконного володіння;

невірне тлумачення понять встановлених і зазначених у рішеннях господарських судів;

необгрунтованого затягування досудового розслідування і не бажання прийняття законного рішення у кримінальному провадженні за очевидними фактами при їх неупередженій оцінці.

Слідчий суддя вважає, що накладення арешту на майно істотно порушить право власності ТОВ «Новація-1», буде явно незаконним.

Отже, беручи до уваги, що органом досудового розслідування здійснюється кримінальне провадження досить тривалий час з 17.02.2018, на день розгляду клопотання про скасування арешту майна підстави продовження дії арешту майна відсутні, а отже відсутні підстави для подальшого утримання майна під арештом, оскільки сама по собі тривалість досудового розслідування без проведення необхідних слідчих дій, спрямованих на встановлення істини, не виправдовуе втручання у права та інтереси власника майна.

Слідичм суддею, встановлено, що у кримінальному провадженні відсутні дані, які б виправдовували подальше втручання у володіння майном ТОВ "Новація-1", оскільки органом досудового розслідування та прокурором в судовому засіданні не доведено необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування у такому арешті майна, підстави, які б виправдовували подальше втручання держави права на мирне володіння та користування належним йому майном відсутні.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що потреба у подальшому арешті майна відпала, оскільки накладення арешту було обумовлено необхідністю проведення у вказаному кримінальному провадженні комплексної судової будівельно-технічної експертизи, яка була призначена постановою слідчого від 12.09.2022 та завершена 03.08.2023. При цьому скасування арешту на вказаний футляр технологічної мережі транспортування розчину гіпохлориту натрію зі сталевих труб діаметром 1420 мм та діаметром 1020 мм довжиною 4,7 км, розміщений від АДРЕСА_1 не призведе до втрати речових доказів чи порушення прав та інтересів будь яких інших осіб, а також з метою поновлення права власності ТОВ «Новація-1», слідчий суддя приходить до висновку про можливість скасування арешту накладеного 26 грудня 2022 року Київським апеляційним судом у кримінальному провадженні №0001006 від 17.02.2018 року.

Керуючись ст. ст. 32, 170-173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Новація-1», про скасування арешту майна накладеного ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні №0001006 від 17 лютого 2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч.1 ст. 194 КК України, задовольнити.

Скасувати, накладений ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні №0001006 від 17 лютого 2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч.1 ст. 194 КК України, арешт на футляр технологічної мережі транспортування розчину гідро хлориду натрію, довжиною 4,7 км., із сталевих труб, діаметром 1420 мм. Довжиною 4,4 км. та діаметром 1020 мм. 0,3 км., що розміщений під землею від водоочисних споруд питної води ТОВ «Білоцерківвода» (м. Біла Церква, вул. Ставищанська, 30) та насосною станцією 1-го підйому (водозбір на р. Рось, с. Глибочка, Білоцерківського району).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали проголошено 16 вересня 2024 року в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області .

Слідчий суддяОСОБА_5