Дата документу 24.10.2024
Справа № 501/4415/24
У Х В А Л А
24 жовтня 2024 року слідчий суддя Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Слідчий звернулася до Іллічівського міського суду Одеської області з зазначеним клопотанням, в якому проосить накласти арешт на планшет Xiaomi Pad 6 в заводському упакуванні, м`яку іграшку у вигляді «єдинорога», жіночу піжаму, кімнатні тапочки, жіночу косметичну пов`язку.
Проведеними оперативно-розшуковими заходами було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення ймовірно причетний громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який знаходиться в близьких стосунках з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та мешкав з ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 .
21 жовтня 2024 року в період часу з 18 год. 35 хв. до 18 год. 47 хв. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав планшет Xiaomi Pad 6 в заводському упакуванні, який, зі слів ОСОБА_6 , був придбаний 17 жовтня 2024 року в магазині «Comfy» в місті Чорноморську, м`яку іграшку у вигляді «єдинорога», яка, зі слів ОСОБА_6 , була придбана в супермаркеті «Таврія-В» по проспекту Миру, № 35 в місті Чорноморську, жіночу піжаму, кімнатні тапочки і жіночу косметичну пов`язку, які, зі слів ОСОБА_6 , придбані ним 19 жовтня 2024 в магазині «Sinsay» в місті Чорноморську. Вказані речі, зі слів ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , придбані за рахунок грошових коштів, які він викрав 17 жовтня 2024 року у матері своєї дівчини ОСОБА_5 .
Слідчий зазначає, що в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на перелічені вище речі, які були добровільно видані ОСОБА_6 , підставою якого є те, що вказані речі були придбані за рахунок викрадених у ОСОБА_5 грошових коштів, тобто право власності на зазначені речі набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий про дату, час та місце розгляду справи повідомлена в установленому законом порядку, у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила розгляд клопотання здійснювати без її присутності.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Частиною 2 ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно зі ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
До клопотання додано: витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань; протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується; протокол допиту потерпілої ОСОБА_5 ; протоколом отримання речей та документів, відповідно до якого ОСОБА_6 видав слідчому речі, які ним були придбані за грошові кошти, викрадені у потерпілої; пояснення ОСОБА_6 і пояснення щодо викрадення ним грошових коштів та спосіб, яким він ними розпорядився.
Слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення; зазначене в клопотанні майно має значення для досудового розслідування; майно на яке необхідно накласти арешт може бути доказами під час судового розгляду та необхідне для проведення інших слідчих дій (пред`явлення речей для впізнання, проведення експертиз, тощо), у зв`язку із чим на дане майно з метою збереження речових доказів слід накласти арешт, оскільки інакше вономоже бути приховане, пошкоджене, знищене, перетворене або відчужене.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 170, 236, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України,
П О С Т А Н О В И В:
Накласти арешт на майно, яке було добровільно видане 21 жовтня 2024 року ОСОБА_6 , а саме на: планшет Xiaomi Pad 6 в заводському упакуванні, м`яку іграшку у вигляді «єдинорога», жіночу піжаму, кімнатні тапочки, жіночу косметичну пов`язку, заборонивши їх відчуження та користування ними.
Ухвала підлягає виконанню згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя