Справа № 713/1787/24
Провадження №1-кс/713/291/24
УХВАЛА

іменем України

30.05.2024 м. Вижниця

Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань ,-

ВСТАНОВИВ

Скаржник звернулася в суд із скаргою на бездіяльність Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В скарзі вказувала, що від Вижницького районного відділу поліції Головного Управління Національної Поліції у Чернівецькій області, вчиненого щодо неї кримінального правопорушення від 17.05.2024 року надійшла відповідь, де відомості в ЄРДР не внесені чим рахує порушені її Конституційні права.

За її зверненням до Вижницького районного відділу Поліції ГУНП у Чернівецькій області, їй видали ОСОБА_4 повідомлення : від 17.05.2024 р., ЖЄО №2676 про вище згадані кримінальні події, що свідчить про порушення вимог ст.214 КПК України, правоохоронними органами.

Зазначає, що є мати трьох дітей, віруюча в Бога та перебуває в родинних відносинах зі Священнослужителем УПЦ.

08.05.2024 року зненацька, раптово група людей іншої релігійної конфесії та напрямку - ПЦУ почали заходити на ОСОБА_5 територію «Свято-Николаївської » церкви с. Виженка, обзивати та принижувати ОСОБА_6 при всьому, були присутні працівники Поліції та силою виломили двері храму, що призвело до переіменування «Свято-Николаївської» церкви в релегійну громаду ПЦУ.

12.05.2024 року в період о 12:00 год, в с. Виженка біля церкви «Свято-Николаївської» підійшла до ОСОБА_7 , так як в нього знаходяться ключі від церкви і попросила, щоб він повернув їй ікони та стихарі (ікони: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та два дитячі стихарі жовтого кольору і два дорослі стихарі жовтого кольору), на що останній зухвало зазначив, що немає наміру їх повертати. Ікони та стихарі вона пожертвувала до «Свято- Николаївської» церкви релігійної громади УПЦ прихожанкою якої вона була , наміру залишати свою пожертву в релігійній громаді ПЦУ немає, оскільки для неї це відіграє особливе значенння в житті.

Правоохоронними органами встановлений факт вчиненого злочину, однак без будь- яких доказів, проведених експертиз, припустили та прийшли до висновків малозначності та не внесли відомості до ЄРДР, що рахує порушенням, її законних прав.

Як їй згодом стало відомо, її заяву до ЄРДР не внесено, оскільки начальник відповідного Слідчого відділу не вбачає в її заяві, ознак будь-якого кримінального злочину.

Просила постановити ухвалу суду, якою зобов`язати слідчого (уповноважену особу) на внесення відповідних відомостей до ЄРДР, Вижницького районного відділу Поліції ГУНП у Чернівецькій області, негайно виконати вимоги статті 214 КПК України, а саме: внести відомості до ЄРДР за її заявою про вчинений кримінальний злочин, що передбачає Кримінального кодексу України ст.296 Хуліганство від 18.05.2024 р., внесеного до ЖЄО №2593 упродовж 24 годин.

В судовому засіданні скаргу скаржник підтримала, просила її задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. В адресованому клопотанні просив відмовити у задоволенні скрги та розглядати справу у його відсутність.

В судове засідання представник Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги, про що є відомості в матеріалах справи.

Слідчий суддя, заслухавши доводи скаржника, дослідивши скаргу, дійшов до висновку, що в задоволенні скарги ОСОБА_3 необхідно відмовити з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що 12.05.2024 року до Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області надійшла письмова заява від гр. ОСОБА_3 , про те, що просить посприяти в поверненні їй « ОСОБА_15 » яку вона пожертвувала в церкву на честь « ІНФОРМАЦІЯ_1 » с. Виженка близько 10-ти років тому.

Указане звернення зареєстровано 12 травня 2024 року до ІТС ІПНП (журналі ЄО) Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області за № 2676.

В письмових поясненнях ОСОБА_3 вказувала, що 12.05.2024 року близько 11.00 год. прийшла на богослужіння , церква була зачинена , вона стала стукати щоб її відкрили. Вона побачила як підійшов ОСОБА_16 , вона його попросила, щоб він віддав їй речі з церкви на , що він відповів , що в неї нічого не брав та віддавати нічого не буде , тому звернулася по даному факту до працівників поліції.

В своїх письмових посненнях ОСОБА_16 зазначає, що 11.05.2024 року близько 11.00 год. біля церкви Святого Миколая Чудотворця с. Виженка до нього підійшла ОСОБА_3 та вимагала повернути ікони,які знаходяться у вищевказаній церкві , мотивуючи тим, що ікони вона придбала за власні кошти. Однак ні чим не підтвердила їх придбання.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела (п.4 ч.5 ст.214 КПК України).

З наведеного вбачається, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обов`язкові обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Так, згідно правового висновку, який висловлений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, за змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Така позиція узгоджується з правовою позицією, що висловлена Другою судовою палатою ККС ВС у постанові від 30 вересня 2021 року, справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20.

Основний безпосередній об`єкт хуліганства - громадський порядок. Його додатковим факультативним об`єктом можуть виступати здоров`я особи, авторитет органів державної влади, громадська безпека.

КК не пов`язує наявність хуліганства з його вчиненням у громадських місцях. Таким чином, громадський порядок може бути порушений і за відсутності сторонніх осіб чи у присутності лише потерпілого (вночі, у безлюдному місці, в квартирі). Однак вчинення хуліганських дій у присутності інших людей, в обстановці проведення публічного заходу (покладення квітів до пам`ятника, концерт тощо) є однією з ознак, яка вказує на грубість порушення громадського порядку.

Об`єктивна сторона хуліганства в КК не конкретизована. Аналіз диспозиції ст. 296 свідчить, що обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього злочину є лише вчинення діяння. Саме ж діяння полягає в грубому порушенні громадського порядку, яке супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Хуліганство може полягати у застосуванні насильства (побоїв, заподіяння тілесних ушкоджень) до потерпілих, знищенні або пошкодженні майна, безладній стрілянині, використанні сильнодіючих речовин з метою зірвати проведення масового заходу, проявах безсоромності, знущанні над безпорадними людьми тощо. Тобто хуліганство може виражатися у вчиненні діянь, які передбачені іншими статтями Особливої частини КК або Кодексу України про адміністративні правопорушення від 7 грудня 1984 р. Ознакою об`єктивної сторони хуліганства такі діяння стають з урахуванням місця, часу й обстановки, інших об`єктивних ознак, а також мотивів їх вчинення.

Кримінально караним є грубе порушення громадського порядку. Грубість порушення громадського порядку визначається з урахуванням місця вчинення хуліганських дій, їх тривалості, кількості і характеристики потерпілих, ступеня порушення їхніх прав та законних інтересів тощо. Таким чином, грубе порушення громадського порядку має місце тоді, коли йому заподіюється істотна шкода, коли хуліганство пов`язане з посяганням на інші правоохоронювані цінності, задля збереження яких підтримується громадський порядок, коли це зачіпає важливі інтереси чи інтереси багатьох осіб, коли відновлення порядку вимагає значних, тривалих зусиль.

Таким чином, слідчий суддя вивчивши матеріали скарги не вбачає у діях ОСОБА_16 ознак кримінального правопорушення передбаченого ст. 296 КК України, а заява ОСОБА_3 не відповідає вимогам ч.5 ст. 214 КПК України, згідно якої передбачено обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.214, 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Вижницького районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань ,- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_17