Справа № 643/4256/24
Провадження № 1-кс/643/549/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2024 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001545 від 28.04.2024,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, в обґрунтування якого зазначено, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0001545 від 28.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Так, 28.04.2024 о 19.16 год. до чергової частини ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому було завдано ножове поранення та якого в подальшому госпіталізовано до областної клінічної травматологічної лікарні з діагнозом: проникне колото-різане поранення передньої черевної стінки з пораненням брижі тонкої кишки та кровотечею, що продовжується

У період часу з 00.10 по 00.15 год. 29.04.2024, під час огляду місця події, проведеного у під`їзді 1 будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно надала слідчому ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 металевий ключ, який зі слів ОСОБА_5 від дверей квартири АДРЕСА_3 .

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене в ході огляду місця події майно може бути використано як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, повернення якого на теперішній час може привести до втрати речового доказу.

Таким чином, з метою збереження речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, прокурор просить накласти арешт на вказане тимчасово вилучене майно, а також визначити місце його зберігання.

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву, у якій просила клопотання задовольнити та розглянути за її відсутності.

Володілець вилученого майна ОСОБА_5 подала заяву у якій проти задоволення клопотання не заперечувала, просила розглянути клопотання без її участі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що кримінальне провадження №0001545 зареєстроване 28.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за фактом того, що 28.04.2024 року о 19:16 надійшло повідомлення на лінію "102" від бригади ШМД №1014 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому було завдано ножове поранення та якого в подальшому госпіталізовано до областної клінічної травматологічної лікарні з діагнозом: проникне колото-різане поранення передньої черевної стінки з пораненням брижі тонкої кишки та кровотечею, що продовжується.

З протоколу огляду місця події вбачається, що у період часу з 00.10 по 00.15 год. 29.04.2024, під час огляду місця події, проведеного у під`їзді 1 будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно надала слідчому ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 металевий ключ, який зі слів ОСОБА_5 від дверей квартири АДРЕСА_3 .

Відповідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, вилучене майно має статус тимчасово вилученого, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно може зберігати на собі сліди злочину або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування.

На переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати речового доказу, що поставить під загрозу встановлення істини по справі, тобто на даний час потреби досудового розслідування виправдовують такий спосіб втручання у права осіб.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст.173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.

З метою збереження речових доказів, накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 29.04.2024, під час огляду місця події, проведеного у період часу з 00.10 по 00.15 год. у під`їзді 1 будинку АДРЕСА_2 , а саме на металевий ключ, який зі слів ОСОБА_5 від дверей квартири АДРЕСА_3 .

У задоволенні клопотання у частині визначення місця зберігання арештованого майна відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1