УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року

м. Київ

Справа № 589/1344/24

Провадження № 51-3410впс 24

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання голови Сумського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 589/1344/24 щодо ОСОБА_4 за його апеляційною скаргою на вирок Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 08 травня 2024 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

установив:

До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що автоматизованою системою документообігу у Сумському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду матеріалів цього кримінального провадження через відсутність в зазначеному суді необхідної кількості суддів. У зв`язку з цим просить вирішити питання про направлення матеріалів вказаного кримінального провадження для судового розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження у порядку, передбаченому КПК України, повідомлені про час і місце розгляду подання. Клопотань про відкладення зазначеного розгляду до Верховного Суду не надходило.

Перевіривши наведені у поданні доводи, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Вироком Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 08 травня 2024 року ОСОБА_4 засуджено за ч. 1 ст. 301, ч. 2 ст. 301, ч. 3 ст. 301, ч. 3 ст. 3011, ч. 4 ст. 3011, ч. 1 ст. 156, ч. 1 ст. 1561, ч. 3 ст. 1561 КК України.

Засуджений ОСОБА_4 указаний вирок суду першої інстанції оскаржив до Сумського апеляційного суду.

Як убачається з подання та матеріалів кримінального провадження, на даний час у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду працює два судді: ОСОБА_5 і ОСОБА_6 .

Однак відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Сумського апеляційного суду від 26 червня 2024 року, визначення складу колегії суддів для розгляду вказаної справи не відбулося через відсутність потрібної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ. Судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не можуть брати участь у розгляді справи з підстав, передбачених ст. 76 КПК України.

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду встановлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів - членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

У разі неможливості визначення судді - доповідача (головуючого судді) із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України.

Наразі у Сумському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги засудженого ОСОБА_4 на вирок Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 08 травня 2024 року неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.

З урахуванням викладеного та положень ст. 34 КПК України Суд вважає за необхідне задовольнити подання голови Сумського апеляційного суду та направити матеріали кримінального провадження № 589/1344/24 щодо ОСОБА_4 за його апеляційною скаргою на вирок Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 08 травня 2024 року до Полтавського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.

Керуючись ст. 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання голови Сумського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження № 589/1344/24 щодо ОСОБА_4 за його апеляційною скаргою на вирок Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 08 травня 2024 року направити з Сумського апеляційного суду до Полтавського апеляційного суду для розгляду по суті.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3