Справа №534/1089/24
Провадження №1-кс/534/321/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 року м. Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого дізнавача СД ВП № 2Кременчуцького РУП ГУНП України в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № № 0000097 від 01.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна,

у с т а н о в и в:

До Комсомольського міського суду Полтавської області звернувся старшиц дізнавач СД ВП № 2Кременчуцького РУП ГУНП України в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_3 , із клопотанням погодженим прокурором, в якому прохає накласти арешт, шляхом заборони відчуження та розпорядження, на будинок загальною площею 117,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна: 9591213, який на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із змісту внесеного клопотання вбачається, що у провадженні СД відділу поліції № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000097 від 01.05.2024 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 01.05.2024 (точного часу в ході досудового розслідування не представилось можливим) ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, прибув до восьмого заливу Кам`янського водосховища р. Дніпро неподалік с. Солошине Кременчуцького району Полтавської області.

Реалізуючи свій умисел ОСОБА_4 , за допомогою алюмінієвого човна, зайшов до території нерестовища Кам`янського водосховища (р. Дніпро, поблизу с. Солошине Кременчуцького району Полтавської області), де знаходячись на вказаній водоймі, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього середовища, раціонального використання природних ресурсів, використовуючи заздалегідь придбані та підготовлені належні йому дві ліскові сітки, в період нересту, здійснив незаконний вилов риби, після чого близько 03 год 20 хв 01.05.2024 був виявлений працівниками відділу поліції №2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

Таким чином, ОСОБА_4 , у результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненим знаряддям лову - риболовними сітками, порушив вимоги п. 4.1 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Міністерством аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022.

Внаслідок своїх протиправних дій ОСОБА_4 незаконно добув рибу по видам та кількості:

-окунь в кількості 6 штук, вартістю 3162 грн за 1 екземпляр, на загальну суму 18972 грн;

-лящ в кількості 13 штук, вартістю 1649 грн за 1 екземпляр, на загальну суму 21437 грн;

-карась сріблястий в кількості 43 штуки, вартістю 1581 грн за 1 екземпляр, на загальну суму 67983 грн;

-краснопірка в кількості 2 штук, вартістю 1564 грн за 1 екземпляр, на загальну суму 3128 грн;

-плоскирка в кількості 1 штука, вартістю 1564 грн за 1 екземпляр.

які відносяться до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам, добуваючи велику кількість водних біоресурсів згідно «Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України)», затверджених Постановою КМУ № 1042 від 29.09.2013 на загальну суму 113084 грн 00 коп.

Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/111-24/30885-ФХЕД від 04.06.2024, за критеріями, «вилов риби в період нересту», (у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10 грудня 2004 р. №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля»): шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилученням водних біоресурсів з природного середовища, відповідно до матеріалами кримінального провадження №0000097 від 01.05.2024 р., а саме видів: карась сріблястий 43шт., лящ 13шт., окунь 6 шт., плоскирка 1 шт., краснопірка 2шт., загальною кількістю 65 екземплярів, у сукупності з матеріальними збитками кваліфікується як істотна.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець колгоспу АДРЕСА_2 , громадянин України, маючий середню освіту, не працюючий, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

ОСОБА_4 17.06.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду інтересам держави.

Повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України повністю обґрунтоване та підтверджується зібраними по кримінальному провадженні доказами, в тому числі:

- протоколом огляду місця події від 01.05.2024, в ході якого у ОСОБА_4 було вилучено: металевий човен зеленого кольору без позначень; сітка ліскова №1 довжиною 57м, висотою 1,2м, розміром вічка 40х40мм; сітка ліскова №2 довжиною 90м, висотою 1,1м, розміром вічка 70х70мм; риба по виду і кількості лящ 13шт., карась сріблястий 43шт., окунь 6 шт., краснопірка 2шт., плоскирка 1 шт.; мобільний телефон марки «Tecno» imei: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; автомобіль марки «ВАЗ» моделі «21114» д.н.з. НОМЕР_3 ;

- речовими доказами у кримінальному провадженні: - металевий човен зеленого кольору без позначень; сітка ліскова №1 довжиною 57м, висотою 1,2м, розміром вічка 40х40мм; сітка ліскова №2 довжиною 90м, висотою 1,1м, розміром вічка 70х70мм; риба по виду і кількості лящ 13шт., карась сріблястий 43шт., окунь 6 шт., краснопірка 2шт., плоскирка 1 шт.; мобільний телефон марки «Tecno» imei: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; автомобіль марки «ВАЗ» моделі «21114» д.н.з. НОМЕР_3 .

- протоколом допиту свідка ОСОБА_5 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- довідкою Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України від 02.05.2024;

- висновком судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/111-24/30885-ФХЕД від 04.06.2024;

- іншими доказами в їх сукупності.

Під час досудового розслідування встановлено заподіяння вчиненим підозрюваним ОСОБА_4 кримінальним правопорушенням шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 113 084 грн 00 коп.

Під час досудового розслідування прокурором у кримінальному провадженні до підозрюваного ОСОБА_12 заявлено цивільний позов про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_4 являється власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (адреса на даний час: АДРЕСА_1 ), площею 117,5 кв.м, реєстраційний номер майна 9591213, загальною вартістю нерухомого майна 64949 гривень.

Таким чином, під час досудового розслідування, з метою забезпечення відшкодування заподіяної кримінальним правопорушенням шкоди за цивільним позовом на суму 113 084 грн 00 коп., який обґрунтований висновком судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/111-24/30885-ФХЕД від 04.06.2024 необхідно накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи вимоги ч. 8 ст. 170 КПК України арешт необхідно накласти на будинок загальною площею 117,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна: 9591213, який на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_4 , оскільки вартість вказаного будинку є найменшою серед іншого майна, яке знаходиться у власності підозрюваного, та найбільш співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Прокурор звернувся на адресу суду з клопотанням в якому просив суд розглянути клопотання без його участі та просив задовольнити.

Дослідивши матеріали справи (клопотання), за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині першій статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

За таких обставин, враховуючи те, що майно, відповідає критеріям ч. 8 ст. 170 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання дізнавача задовольнити та накласти арешт на зазначене майно.

Керуючись ст. 98, 170, 171 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого дізнавача СД ВП № 2Кременчуцького РУП ГУНП України в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № № 0000097 від 01.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна задовольнити повністю.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження, на будинок загальною площею 117,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна: 9591213, який на праві власності належить підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити учасникам розгляду судового провадження на звернення із клопотанням про скасування арешту майна, в порядку ст. 174 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового розгляду.

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_13