Справа № 953/2790/24
н/п 1-кс/953/3819/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2024 р. слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання заявника ОСОБА_2 про порушення гарантій адвокатської діяльності

встановив:

23.05.2024 року (подане через систему «Електронний суд» 22.05.2024) до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання заявника ОСОБА_2 про порушення гарантій адвокатської діяльності (без додатків).

В даному клопотанні ОСОБА_2 вказує, що в провадженні СУГУНП в Харківській області розслідується кримінальне провадження №00000367 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ст. 307 КК України. Також, зазначає, що з метою перешкоджання його участі у даній справі працівниками поліції, СБУ організовані провокації та підготовку до незаконного затримання, вчиняються дії спровоковати його смерть та його родичів, визначити їх психічно хворими, з тому числі з метою заволодіння квартирами, готується його викрадення.

В клопотанні, посилаючись на ст.ст. 9, 206 КПК України, ст. 23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», просить: «1. Визнати незаконним вручення повістки 02.05.2024р. та зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 провести службове розслідування за цим фактом. Заборонити ІНФОРМАЦІЯ_2 вручати йому повістки в публічних місцях та затримувати його. 2. Зобов`язати начальника ГУ НП в Харківській області провести службове розслідування обставин незаконного спостереження за ним та його родичами - матірю ОСОБА_4 , батьком ОСОБА_5 , сестрой ОСОБА_6 . 3. Призначити судово-медичну експертизу з питань наявності слідів радіо опромінення його та родичів, попередньо витребувавши з ГУ НП Харківській області, прокуратури відомості про використання СТЗ в його та сусідніх будинках, та по АДРЕСА_1 . 4. Зобов`язати УСБУ в Харківській області та Український центр радіочастот провести радіоконтроль з його участю аналізатором радіочастот для підтвердження факту радіо опромінення та з`ясування фізичних характеристик радіосигналів. 5. Заборонити установам Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради, Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради примусове доставлення його до психіатрів. 6. Зобов`язати прокурора здійснити перевірку підготовки до провокацій конфліктів та протиправних дій стосовно нього та родичів, в тому числі мешканцями його будинку. 7. Визнати незаконними НСРД стосовно нього, сестри ОСОБА_6 , матері ОСОБА_4 , батька ОСОБА_5 та інших осіб в його будинку, а також в будинках по АДРЕСА_2 »

Дослідивши клопотання, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню заявникові.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Дане положення кореспондується зі статтею 55 Конституції України, в якій закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб та право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. У п. 53 Рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» було зазначено, що «Право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з п.18 ч.1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини визначені ст. 206 КПК України.

Статтею 206 КПК України визначено обов`язки слідчого судді щодо звільнення особи, яка незаконно тримається під вартою або незаконно затримана, а також прийняття відповідних заходів за наявності заяв про застосування до затриманої особи насильства, або наявності ознак застосування такого насильства.

Статтею 303 КПК України наведено виключний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.

Відповідно до ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Відповідно до ч.2 ст.303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ч.3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З направленого на адресу суду клопотання заявника ОСОБА_2 не вбачається його статус у кримінальному провадженні №00000367 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ст. 307 КК України, і жодного документу на підтвердження статусу адвоката взагалі не надано. Звертаю увагу, що клопотання подане до суду без додатків.

Також, до матеріалів клопотання заявником не надано жодного доказу на підтвердження наявності кримінальних проваджень, за яким ним подано клопотання та що його законні права та інтереси обмежуються під час цього досудового розслідування або іншого кримінального провадження, порушеного відносно нього або його родичів. Не надані відомості і про те, що заявника було затримано або що він тримається під вартою.

Не надані до клопотання і відомості щодо звернення заявника до відповідних органів щодо неправомірних дій відносно нього, або інших осіб та бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, або інші рішення слідчого, дізнавача, прокурора, які підлягають оскарженню в порядку ст. 303 КПК України, або за ст. 206 КПК України.

Таким чином, системний аналіз поданого до слідчого судді клопотання свідчить про те, що клопотання, яке подано 22.05.2024 року заявником ОСОБА_2 не підлягає розгляду слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова в порядку ст.ст. 206, 303 КПК України та підлягає поверненню за вимогами ст. 304 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо:

1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу;

2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді;

3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне зазначене клопотання ОСОБА_2 повернути заявнику.

Керуючись ст.ст. 206, 303,304, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заявника ОСОБА_2 про порушення гарантій адвокатської діяльності повернути заявникові.

Слідчим суддею роз`яснюється, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя -