БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кп/356/46/24
Справа № 356/603/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2024 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області заяви цивільних позивачів Березанської міської ради Київської області та виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області про відмову від цивільного позову, поданого прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 в порядку статті 128 КПК України, ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" в інтересах держави в особі Березанської міської ради Київської області та виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, збитків, заподіяних внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в кримінальному провадженні, внесеному 22.02.2023 в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває вказане вище кримінальне провадження.

06.05.2024, 05.06.2024 та 17.06.2024 від Березанської міської ради Київської області, визнаної цивільним позивачем у даному кримінальному провадженні, до суду надійшли заяви, згідно з якими Березанська міська рада Київської області не вважає себе потерпілою стороною у вказаному вище кримінальному провадженні № 0000021 від 22.02.2023, тому відмовляється від цивільного позову, поданого прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 в порядку статті 128 КПК України в інтересах держави в особі Березанської міської ради Київської області (а.к.п.205-206,233-234).

Окрім того, 06.05.2024, 05.06.2024 та 17.06.2024 від виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області, визнаного цивільним позивачем у даному кримінальному провадженні, до суду надійшли заяви, згідно з якими виконавчий комітет Березанської міської ради Київської області відповідно до вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не наділений повноваженнями представляти інтереси громади та не може бути потерпілою стороною у вказаному вище кримінальному провадженні № 0000021 від 22.02.2023, з огляду на що виконавчий комітет відмовляється від цивільного позову, поданого прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 в порядку статті 128 КПК України в інтересах держави в особі виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області.

Згідно з частиною першою, п`ятою ст. 128 КПК України цивільний позов під час кримінального провадження має право пред`явити особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Так, відповідно до частини другої статті 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно із частиною першою статті 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно статті 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

У випадках, визначених Законом, на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді (пункт 2 частини першої статті 2 Закону).

Згідно з частиною 3 статті 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

За змістом частини 1 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

У відповідності до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (рішення ЄСПЛ від 15 січня 2009 року в справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia, заява № 42454/02, § 35).

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Суд, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств (п. 4 мотивувальної частини).

У постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, відповідно до якого сам факт незвернення до суду ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси територіальної громади, свідчить про те, що зазначений орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Якщо держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах.

У судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Зазначений висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 02.04.2020 у справі № 645/7199/18, від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі № 915/478/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц.

Підставою для звернення до суду з цивільним позовом в даному кримінальному провадженні прокурором визначено порушення інтересів держави, у зв`язку з чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для звернення до суду з таким позовом.

Отже, в даному випадку прокурор діє від імені та в інтересах держави, яка фактично є стороною по справі та розпоряджається своїми правами щодо предмета спору, діючи через відповідні органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

З огляду на викладене, орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором позову, а сама відмова суперечить інтересам держави, тому підстави для прийняття відмови цивільних позивачів від позову відсутні.

Керуючись ст 128 КПК України, ст.ст. 4, 43, 56-57 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяв цивільних позивачів Березанської міської ради Київської області та виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області про відмову від цивільного позову, поданого прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 в порядку статті 128 КПК України, ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" в інтересах держави в особі Березанської міської ради Київської області та виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, збитків, заподіяних внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в кримінальному провадженні, внесеному 22.02.2023 в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1