Справа № 646/6485/24
№ провадження 1-кс/646/1791/2024
УХВАЛА

13.06.2024 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000277 від 11.06.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-

в с т а н о в и в :

В провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про накладення арешту на майно, в обґрунтування якого прокурор зазначає, 09.06.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_5 10.06.2024 року в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , слідчим виявлена та вилучено у ОСОБА_6 змив РБК з вхідної двері до кухні, змив з плями бурого кольору з вхідних дверей домоволодіння, сокиру. 11.06.2024 року вилучене майно визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання не з`явився, підстав для визнання явки обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що СД Куп`янського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000277 від 11.06.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно зі п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям ст. 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи обставин справи, які свідчать про те, що є передбачені законом підстави для накладення арешту на тимчасово вилучене в ході проведення огляду майно з метою збереження речових доказів, суд вважає, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 117, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000277 від 11.06.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду 10.06.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: змив РБК з вхідної двері до кухні, змив з плями бурого кольору з вхідних дверей домоволодіння, сокиру, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування усіма особами, із подальшим зберіганням відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

Роз`яснити, що згідно зі ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1