Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/8791/23
У Х В А Л А

23.02.2024 року м.Виноградів

Слідчий суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 від 28 грудня 2023 року у справі № 299/8791/23.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування знаходилися матеріали кримінального провадження, за № 0000565, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Виноградівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 №299/8791/23 від 28.12.2023 року задоволено клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №1 Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 та накладено арешт із забороною на відчуження, користування та розпорядження на виписку з протоколу засідання ЛКК від 15.12.2023 року з вих. №236/22 закріпленого печаткою КНП «Лікувально-діагностичного центру» Хустської міської ради та висновок ЛКК з вих. №236/22 закріплений печаткою КНП «Лікувально-діагностичного центру» Хустської міської ради видані на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які були вилучені під час огляду місця події службового приміщення КПП «Вилок», що за адресою: смт. Вилок, вул. Раковці, 142, Берегівського району, Закарпатської області та зберігаються при матеріалах кримінального провадження № 0000565.

На даний момент кримінальне провадження дізнавачем закрито, відтак станом на день звернення до суду з клопотанням відпала потреба для подальшого арешту. Просить клопотання задовольнити скасувати арешт на майно.

Заявник подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, з огляду на нижченаведене.

Встановлено, що в провадженні органу досудового розслідування знаходилися матеріали кримінального провадження, за № 0000565 від 27.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань в кримінальному провадженні від 27.12.2023 року.

Ухвалою слідчого судді Виноградівського районного суду Закарпатської області від 28.12.2023 року накладено арешт із забороною на відчуження, користування та розпорядження на виписку з протоколу засідання ЛКК від 15.12.2023 року з вих. №236/22 закріпленого печаткою КНП «Лікувально-діагностичного центру» Хустської міської ради та висновок ЛКК з вих. №236/22 закріплений печаткою КНП «Лікувально-діагностичного центру» Хустської міської ради видані на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які були вилучені під час огляду місця події службового приміщення КПП «Вилок», що за адресою: смт. Вилок, вул. Раковці, 142, Берегівського району, Закарпатської області та зберігаються при матеріалах кримінального провадження № 0000565.

Постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 від 19.02.2024 року кримінальне провадження №0000565 від 27.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України закрито, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Відповідно до частини 3 ст. 174 КПК України, прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Разом з тим, постанова про закриття кримінального провадження була винесена дізнавачем, а тому питання про скасування арешту майна вирішено не було.

Частиною 4 ст. 174 КПК України, визначено право суду скасування арешту майна у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Частина 6 ст. 9 КПК України визначає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Відповідно дост. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Зважаючи на наведене, дотримуючись засад кримінального провадження щодо законності, верховенства права та недоторканності права власності, приймаючи до уваги той факт, що кримінальне провадження на даний момент постановою слідчого закрито, досудове розслідування по справі завершено, приходжу до переконання, що потреби і надалі обмежувати власника у володінні майном немає, продовження такого арешту спричиняє збитки інтересам власника, оскільки на даний час відпали обставини, які стали підставою для арешту майна, передбачені ст. 170 КПК України.

Аналогічного висновку прийшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року у справі N 727/2878/19 (провадження N 14-516цс19).

Так, згідно висновку Великої Палати Верховного Суду:

Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України 2012 року).

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою дізнавач, який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Зважаючи на вищенаведене, беручи до уваги правовий висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року (справа N 727/2878/19), обставини встановлені в ході розгляду клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Виноградівського районного суду Закарпатської області від 28.12.2023 року у справі №299/8791/23 на виписку з протоколу засідання ЛКК від 15.12.2023 року з вих. №236/22 закріпленого печаткою КНП «Лікувально-діагностичного центру» Хустської міської ради та висновок ЛКК з вих. №236/22 закріплений печаткою КНП «Лікувально-діагностичного центру» Хустської міської ради видані на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які були вилучені під час огляду місця події службового приміщення КПП «Вилок», що за адресою: смт. Вилок, вул. Раковці, 142, Берегівського району, Закарпатської області та зберігаються при матеріалах кримінального провадження № 0000565.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1