Справа № 643/1562/24
Провадження № 1-кс/643/288/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000115 від 15.02.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.290 КК України,-

в с т а н о в и в:

Прокурор звернулась до суду із клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучене 14.02.2024, у період часу з 16 год. 50 хв. до 18 год. 40 хв. дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події на посту «Роза Вітрів» у м. Харкові, а саме на: автомобіль «BMW 525», д.н.з НОМЕР_1 , сірого кольору; ключ від автомобіля; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «BMW 525», д.н.з НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_5 .

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Представник власника майна ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подав клопотання у якому просив відмовити у накладені арешту на вказане майно. Зазначав, що відповідно до висновку експертного дослідження транспортного засобу BMW 525 TDS вварювання або заміни номерної деталі не виявлено. Також просив взяти до уваги, що це єдиний автомобіль у його довірителя, який необхідний йому для роботи. На підставі викладеного просив віддати транспортний засіб на відповідальне зберігання власнику. У свою чергу ОСОБА_5 зобов`язується не перешкоджати досудовому розслідуванню, не перереєстровувати автомобіль та за першою вимогою слідчого, прокурора чи суду надавати його для проведення необхідних процесуальних дій та досліджень.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000115 від 15.02.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 290 КК України.

Дане провадження зареєстровано за фактом того, що 14.02.2024 о 15:04 год. до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що 14.02.2024 на посту "Роза вітрів" у м. Харкові було зупинено автомобіль "BMW 525", д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_7 . Під час перевірки встановлено, що на номерній частині автомобіля виявлені сліди втручання у цілісність номерного стакану, а саме видно сліди зварювальних робіт вказаного автомобіля.

14.02.2024, у період часу з 16 год. 50 хв. до 18 год. 40 хв., дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події на посту «Роза Вітрів» у м. Харкові було вилучено автомобіль «BMW 525", д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, ключ від автомобіля, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на вказаний автомобіль.

Прокурор зазначає, що наразі існують достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події майно є предметом вчинення кримінального проступку та може бути доказами факту та обставин, що встановлюються. Для встановлення цього факту необхідно провести комплекс слідчих та процесуальних дій, відповідних експертиз серед яких криміналістичне дослідження автомобіля та документу, що його супроводжує, при цьому повернення вилучених речей може зашкодити подальшому досудовому розслідуванню, призвести до їх приховування або знищення.

Заперечуючи проти задоволення клопотання представник власника надав висновок експертного дослідження №21/6341/1651 від 31.01.2023 відповідно до якого номер кузова НОМЕР_3 , номер двигуна НОМЕР_4 , ідентифікатор - НОМЕР_3 , наданого на дослідження транспортного засобу BMW 525 TDS, д.н.з. НОМЕР_5 , не змінювалися.

Зазначений у висновку експерта номер кузова транспортного засобу BMW 525 TDS, д.н.з. НОМЕР_5 , відповідає номеру кузова транспортного засобу BMW 525 TDS д.н.з. НОМЕР_1 , разом з цим даний висновок не є беззаперечним доказом на спростування підозри органу досудового розслідування щодо заміни номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу, тобто наявності ознак кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 290 КК України. Більше того, висновок складено 31.01.2023, а відповідно до техпаспорту реєстрація автомобіля за ОСОБА_5 відбулась лише 19.09.2023.

Таким чином, підтвердження або спростування даної підозри має відбутись під час подальшого досудового розслідування, зокрема шляхом проведення відповідних судових експертиз.

Відповідно до ч.1, п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним з яких є арешт майна.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження підстав вважати, що був вчинений кримінальний проступок, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками предмету кримінального проступку.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального проступку, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального проступку та містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду цих предметів та проведення відповідних судових експертиз.

Разом з цим, відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На переконання слідчого судді, накладення арешту на вилучене майно шляхом позбавлення можливості користуватись ним, не відповідає розумністі та співрозмірності обмеженню права власності.

При цьому, відповідно до ч.11 ст.170 КПК України - заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Однак такі обставини стороною обвинувачення у клопотанні не наведені та не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду. Прокурором лише вказана мета арешту, яка відповідно до клопотання має забезпечити збереження речового доказу, однак реальних обставин, які б вказували на те, що майно може бути знищене, пошкоджене, переховане, тощо, матеріали клопотання не містять.

Також слідчий суддя враховує пояснення представника щодо важливості транспортного засобу у життєдіяльності його власника, який зобов`язується не відчужувати автомобіль та надавати його на першу вимогу слідчого, прокурора чи суду, а тому стверджувати про реальну наявність будь-яких ризиків немає причин, а позбавлення можливості користуватись своїм майном об`єктивно нестиме для власника негативні наслідки.

На переконання слідчого судді, накладення арешту із забороною лише права розпорядження (в тому числі відчуження) арештованим майном, з його подальшою передачею на відповідальне зберігання власнику та покладенням на нього обов`язку забезпечити його зберігання до скасування арешту і наданню арештованого майна на першу вимогу слідчого, прокурора чи суду, відповідає належній правовій процедурі, розумністі та співрозмірності обмеженню права власності, при цьому такий спосіб арешту не зашкодить виконанню завдань у даному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити частково.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, вилучене 14.02.2024, у період часу з 16 год. 50 хв. до 18 год. 40 хв. дізнавачем СД Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події на посту «Роза Вітрів» у м. Харкові, а саме на автомобіль «BMW 525», д.н.з НОМЕР_1 , сірого кольору; ключ від автомобіля; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «BMW 525», д.н.з НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_5 , шляхом заборони розпорядження таким майном.

Передати транспортний засіб «BMW 525», д.н.з НОМЕР_1 , сірого кольору; ключ від автомобіля; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «BMW 525" д.н.з НОМЕР_1 , на відповідальне зберігання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з покладенням на останнього обов`язку забезпечити зберігання арештованого майна до скасування арешту у порядку, передбаченому КПК України, попередивши про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.

Зобов`язати ОСОБА_5 надавати арештоване майно на першу вимогу слідчого, прокурора та суду, а також повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця зберігання арештованого майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної вили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1