Справа № 953/2613/24
н/п 1-кс/953/2442/24
"04" квітня 2024 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
До Київського районного суду м. Харкова 02.04.2024 надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просить накласти арешт на: сім предметів з металу, різної форми та розміру схожі на відмички, обручка з металу жовтого кольору, верхня частина металу перехресна, пара сережок на застібку з металу сірого кольору з дрібними декоративними камінцями, мобільний телефон «Nokia» model 1616-2 imei: НОМЕР_1 , мобільний телефон «Bravis» F180 Ring Imei 1- НОМЕР_2 Imei 2- НОМЕР_3 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_4 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_5 , які були вилучені в ході затримання особи в порядку ст. 208 КПК України у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; вищевказану обручку з металу жовтого кольору, верхня частина металу перехресна, пара сережок на застібку з металу сірого кольору з дрібними декоративними камінцями передати на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; вище вказані сім предметів з металу, різної форми та розміру схожі на відмички, мобільний телефон «Nokia» model 1616-2 imei: НОМЕР_1 , мобільний телефон «Bravis» F180 Ring Imei 1- НОМЕР_2 Imei 2- НОМЕР_3 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_4 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_5 передати на відповідальне зберігання в камеру схову ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків вул. Алчевських, 49.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 29.03.2024 до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення, про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, шляхом проникнення, таємно, в період дії воєнного стану, здійснила крадіжку майна (ЖЄО 5601 від 29.03.2024).
29.03.2024 в порядку ст. 208 КПК України було затримано громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у якого було вилучено сім предметів з металу, різної форми та розміру схожі на відмички, обручка з металу жовтого кольору, верхня частина металу перехресна, пара сережок на застібку з металу сірого кольору з дрібними декоративними камінцями, мобільний телефон «Nokia» model 1616-2 imei: НОМЕР_1 , мобільний телефон «Bravis» F180 Ring Imei 1- НОМЕР_2 Imei 2- НОМЕР_3 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_4 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_5 .
Під час досудового розслідування було допитано в якості потерпілого ОСОБА_5 , 08.10.1984, яка повідомила, що 29.03.2024 за місцем її мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 невідомі особи вчинили крадіжку пар сережок з металу сірого кольору на застібку з дрібними камінцями вагою близько 2 грама, які купувала на ринку на Героїв Праці близько 4 роки тому за 1500 грн та обручки з металу жовтого кольору (золота обручка) верхня частина металу якої переплітається, 925 проби, вагою близько 4 грама, яку я купувала також на ринку на Героїв Праці, близько 7 років тому, вартість якої я не пам`ятаю.
В подальшому з потерпілою ОСОБА_5 було проведено протокол впізнання речей від 29.03.2024 року, відповідно до якого вона впізнала обручку з металу жовтого кольору та пару сережок з застібкою, які були вилучені у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 при затримані.
Органом досудового розслідування встановлено, що обручка з металу жовтого кольору, верхня частина металу перехресна, пара сережок на застібку з металу сірого кольору належить потерпілій по даному кримінальному провадженню ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , факт власності даних речей підтверджується заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколом пред`явлення речей для впізнання.
Вищевказані вилучені предмети являється предметами вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки являються об`єктом кримінально протиправних дій та за цією ознакою як «…предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом…» відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являється речовим доказом по даному кримінальному провадженню, вищевказаний предмет визнаний речовим доказом по даному кримінальному провадженню відповідною постановою від 07.09.2023, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Також є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, а вказані в клопотанні предмети мають значення для досудового розслідування та є доказами у кримінальному провадженні. Зазначені у клопотанні предмети відповідають критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України, як тимчасово вилучене майно, яке може бути речовими доказами.
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судової експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а також з огляду на вищенаведене, відповідно до ст. ст. 167, 170, 171 КПК України, з метою його збереження, виникла необхідність накладення арешту на вищевказане у клопотанні майно, яке є предметом вчинення кримінального правопорушення, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування..
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, причини неявки суду не повідомив.
В судове засідання власник майна ОСОБА_5 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в матеріалах справи міститься заява ОСОБА_5 , в якій вона зазначає, що проти арешту майна не заперечує та просить передати йому на відповідальне зберігання до вирішення справи по суті (а.с. 4).
Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
29.03.2024 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 18.30 год. до 19.40 год., в ході якого, згідно протоколу огляду місця події від 29.03.2024, вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 8-15).
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 208 КПК України, уповноважена службова особа, слідчий, прокурор може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених частиною сьомою статті 223 і статтею 236 цього Кодексу.
Згідно абз. 2 ч. 7 ст. 223 КПК України, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії.
Відповідно до ч. 5 ст. 236 КПК України, за рішенням слідчого чи прокурора може бути проведено обшук осіб, які перебувають в житлі чи іншому володінні, якщо є достатні підстави вважати, що вони переховують при собі предмети або документи, які мають значення для кримінального провадження.
Згідно ч. 3 ст. 168 КПК України, слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29.03.2024, 29.03.2024 о 18 год. 20 хв. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, в ході якого, з дотриманням вказаних вище норм КПК України, здійснено обшук затриманої особи, в ході якого, згідно зазначеного протоколу, вилучено вказане в клопотанні сторони обвинувачення майно (а.с. 35-38).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
При цьому, задовольняючи клопотання про арешт майна, враховуючи наслідки арешту майна для власника майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає можливим арештоване майно, а саме: обручку з металу жовтого кольору, верхня частина металу перехресна, пара сережок на застібку з металу сірого кольору з дрібними декоративними камінцями, передати на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з покладенням на неї обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку, та попередити останню про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна. Прийшовши до такого висновку про можливість передати на відповідальне зберігання вказане майно його власнику, слідчий суддя виходить також з необхідності дотримання загальних засад кримінального судочинства, в тому числі недоторканості права власності (ст. 7 КПК України).
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході затримання особи в порядку ст. 208 КПК України у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: сім предметів з металу, різної форми та розміру схожі на відмички, обручка з металу жовтого кольору, верхня частина металу перехресна, пара сережок на застібку з металу сірого кольору з дрібними декоративними камінцями, мобільний телефон «Nokia» model 1616-2 imei: НОМЕР_1 , мобільний телефон «Bravis» F180 Ring Imei 1- НОМЕР_2 Imei 2- НОМЕР_3 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_4 , сім карта оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером НОМЕР_5 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Передати обручку з металу жовтого кольору, верхня частина металу перехресна, пара сережок на застібку з металу сірого кольору з дрібними декоративними камінцями на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Попередити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Визначити місцем зберігання іншого арештованого майна камеру для зберігання речових доказів ХРУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1