Справа № 522/5729/24
Провадження № 1-«кс»/522/3647/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000430 від 30.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно клопотання, 29.03.2024 до ЧЧ ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення оператора «102» про те, що 29.03.2024 о 13:33 за адресою: АДРЕСА_1 у житловому будинку відбувається пожежа. Виїздом СОГ на місце події було встановлено, що пожежею охоплено 3-й та 4-й поверх житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Внаслідок пожежі пошкоджено 5 житлових квартир, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_1 , 8, власники яких на момент пожежі були відсутні (постраждалих серед цивільного населення не має). В ході ліквідації пожежі співробітниками ДСНС, під час виконання своїх службових обов`язків знепритомнів, ймовірно в наслідок отруєння продуктами горіння, головний майстер-сержант служби цивільного захисту командир відділення 8-ї державної пожежно-рятувальної частини НОМЕР_1 державного пожежно-рятувального загону ІНФОРМАЦІЯ_2 гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Останнього було невідкладно доставлено до КШМД, де йому була надана перша медична допомога, в ході проведення реанімаційний заходів гр. ОСОБА_5 , не приходячи до тями, помер (ЄО 6822, 6836).

18.04.2024 для встановлення, фіксації і дослідження всіх обстановки на місця події, слідів злочину і злочинця та інших фактичних даних, що дозволяють в сукупності з іншими доказами зробити висновок про механізм події та інші обставини розслідуваної події, на підставі ухвал слідчого судді Приморського районного суду міста Одеси (справа № 522/5729/24) проведено огляд місця події, за участю спеціаліста пожежо-техніка та інших учасників слідчої дії у житлі особи, а саме в приміщенні квартир АДРЕСА_2 , які на праві власності належить гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНН АДРЕСА_3 , яка на праві власності належить гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ІНН НОМЕР_2 .

Під час проведення огляду житла встановлено, що місцем події кримінального правопорушення являється квартира АДРЕСА_4 , приміщення яких зберегло на собі матеріалі альні сліди вчинення кримінального правопорушення, тобто являються речовими доказами.

Прокурор до суду не з`явився. Надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, яке підтримала та просила задовольнити у повному обсязі.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився, був повідомлений про дату та час судового розгляду.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом, в зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності власника майна, слідчого та прокурора.

У відповідності до ч.4 ст. 107 КПК України, розгляд клопотання проведено за відсутності учасників судового провадження та без фіксації за допомогою технічних засобів, оскільки всі особи, які беруть участь у судовому провадженні до суду не з`явилися.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали які обґрунтовують його доводи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Відповідно до ст. 13 Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності». Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, і ніхто не може бути протиправне позбавлений права власності (ст. 41 Конституції України).

Відповідно до ст. 1 Додаткового протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Крім того, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року).

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23.09.1982 у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення . Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій статті 98 КПК України.

Відповідно до Технічного висновку № 18/29.03.2024 щодо ймовірної причини виникнення пожежі, яка виникла 29.03.2024 року в квартирі АДРЕСА_5 , - осередок пожежі, яка виникла 29.03.2024 р., в квартирі АДРЕСА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні кухні-студії, в місці розташування електричної плити.

Найбільш ймовірною причиною виникнення данної пожежі є температура від розжареної конфорки включеної електричної плити, яка в свою чергу, призвела до оплавлення алюмінієвого посуду, що розташовувався на ній та займанню горючих матеріалів, речовин та рідин, що розташовувались поряд, а також, відсутність систем раннього виявлення ознак пожежі в квартирах та приміщеннях будівлі, відсутність систем пожежогасіння та первинних засобів пожежогасіння в будинку, сприяли вільному розвитку пожежі, з утворенням інтенсивного полум`яного горіння, розповсюдження пожежі на більшу площу, вигоранню та пошкодженню будівельних конструкцій, знищенню матеріальних цінностей та документів, що на момент виникнення пожежі, знаходились в приміщеннях будинку.

Так, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи викладене вище та практику ЄСПЛ, застосування якої є безумовною складовою національного законодавства, є обґрунтовані підстави накладення арешту на відповідне майно, що при наявних обставинах кримінального провадження є виправданим та пропорційним заходом забезпечення кримінального провадження, який при наявних потребах досудового розслідування виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, як арешт майна, який також необхідно накласти з метою збереження речових доказів.

Згідно з ч.1 ст. 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Слідчим в клопотанні конкретно вказаний перелік майна, на яке належить накласти арешт, а також до нього додані документи, якими він обґрунтовує його доводи.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що клопотання є законним, обґрунтованим, та підлягає задоволенню частково.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 9, 98, 131,170-173, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт, з позбавленням права розпорядження, на нерухоме майно, а саме квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_7 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, яка на праві власності належить гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНН НОМЕР_3 .

Заборонити користуватися зазначеним майном в межах строку проведення необхідних експертиз.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: