Справа № 204/6414/24
Провадження № 1-кс/204/1765/24
УХВАЛА

Іменем України

01 липня 2024 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі, клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0000630 від 28.06.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженця с. Джурин, Шаргородського району, Вінницької області, маючого професійно-технічну освіту, не одруженого, працюючого за трудовим договором у компанії «Форстор» різноробочим, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,-

встановив:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0000630 від 28.06.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 28.06.2024 року близько 15.50 години, дільничний офіцер поліції відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , дільничний офіцер поліції відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_9 та дільничний офіцер поліції відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_10 , будучи відповідно ч.1 ст.2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», співробітниками правоохоронного органу, під час відпрацювання території Чечелівського району міста Дніпра, будучи при виконанні своїх службових обов`язків, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_3 , побачили раніше їм не знайомих ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які перебуваючи у публічному місці відкритій ділянці місцевості поблизу продуктового магазину, розташованого в будинку АДРЕСА_3 , розпивали пиво, чим вчиняли адміністративне правопорушення, передбачене ст. 178 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Відповідно до п.1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Відповідно до п.2 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, повідомити про це найближчий орган поліції. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань: 1) здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; 2) виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; 3) вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; 4) вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення - кримінального, адміністративного правопорушення; 5) здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; 8) у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання; 9) доставляє у випадках і порядку, визначених законом, затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, та осіб, які вчинили адміністративне правопорушення; 10) вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, в аеропортах, морських та річкових портах, інших публічних місцях. Дільничний офіцер поліції відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , дільничний офіцер поліції відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_9 та дільничний офіцер поліції відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_10 , 28.06.2024 року близько 15.50 години, під час відпрацювання території Чечелівського району міста Дніпра, будучи при виконанні своїх службових обов`язків, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_3 , виявивши факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 178 Кодексу України про адміністративні правопорушення, наблизились до ОСОБА_11 та ОСОБА_5 , та в подальшому представились і пред`явили свої службові посвідчення. Після цього, працівники поліції, виконуючи свої службові обов`язки, зробили зауваження ОСОБА_11 та ОСОБА_5 та попередили останніх про недопустимість порушення публічного порядку, а також відповідно до положень ч. 2 ст. 32 Закону України «Про Національну поліцію» попрохали останніх надати документи, що посвідчують їх особу. В подальшому, ОСОБА_11 та ОСОБА_5 , перебуваючи в публічному місці, ігноруючи наполегливі, неодноразово повторені законні вимоги та розпорядження співробітників поліції ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які виконували службові обов`язки, продовжили висловлюватись нецензурною лайкою. В цей час, у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел на заподіяння працівникам правоохоронного органу ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які виконували свої службові обов`язки, тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 є працівниками поліції та виконують свої службові обов`язки, діючи умисно, дістав із сумки, яка перебувала при ньому, балончик із газом подразливої дії, та застосував його здійснивши розпилення газу подразливої дії, внаслідок чого працівникам поліції ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 були заподіяні тілесні ушкодження відповідно до довідок Дніпропетровської обласної клінічної офтальмологічної лікарні від 28.06.2024 року у вигляді: Хімічного опіку кон`юктиви та повік легкого ступеня обох очей. В подальшому, ОСОБА_5 був затриманий працівниками поліції на місці вчинення кримінального правопорушення. Таким чином, з урахуванням викладеного, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, тобто в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків. Правова кваліфікація кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 злочин, передбачений ч. 2 ст. 345 КК України, тобто умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків. За вказаним фактом 28.06.2024 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000630, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України. 28.06.2024 року о 23.30 годині (дата та час фактичного затримання 28.06.2024 року близько 15.30 год.), за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Джурин Шаргородського району Вінницької області, громадянина України, який має професійно-технічну освіту, не одруженого, з слів, має на утриманні двох малолітніх дітей, працюючого за трудовим договором у компанії «Форстор» різноробочим, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_4 , раніше судимого: 18.09.2017 року Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 1 ст. 309 КК України до 1 року позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України, від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 1 рік. 15.01.2021 Ленінським районним судом м. Дніпропетровська вирок від 18.09.2017 року змінено відповідно вимог Закону України від 22.11.2018 №2517-VІІІ: вважати засудженим за вироком від 18.09.2017 року за ч. 1 ст. 309 КК України до 2 років обмеження волі, на підставі ст. 75,76 КК України від відбування покарання звільнити с іспитовим строком 1 рік; 07.07.2018 року у кримінальному провадженні 0001576 від 07.07.2018 за п.6 ч.2 ст.115 КК України відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, за ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 12.01.2021, запобіжний захід змінено на цілодобовий домашній арешт до 12.03.2021 року, звільнений із зали суду. 29.06.2024 року ОСОБА_5 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Підозра відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України підтверджується та обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколами прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 28.06.2024 року; протоколом огляду місця події від 28.06.2024 року; довідками Дніпропетровської обласної клінічної офтальмологічної лікарні від 28.06.2024 року; протоколами допитів потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; іншими наявними в матеріалах доказами, зібраними під час проведення досудового розслідування. Крім того, із врахуванням критеріїв обґрунтованості підозри, викладені у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України. Аналізуючи зібрані докази, орган досудового розслідування приходить до висновку про наявність фактів та відомостей, які вказують на те, що саме ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , причетний до скоєння вищевказаного злочину. Також, проаналізувавши матеріали даного кримінального провадження, досудове розслідування приходить до висновку про доцільність обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як матеріали кримінального провадження містять вагомі докази про вчинення останнім тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України та в п. 1,2,4,5,8,10 ст.178 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному правопорушенню іншим чином. В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: Можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: В ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти авторитету органів державної влади, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до п`яти років. В органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що, враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлює невідворотність покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, а тому з метою уникнення відповідальності, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Слід зазначити, що ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків не має, працює за трудовим договором, постійного місця реєстрації у м. Дніпрі не має, що вказує на можливість переховування останнього від досудового розслідування та суду. Також, враховуючи, що Указом Президента України № 66/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, на всій території України введено військовий стан, підозрюваний може покинути територію Дніпропетровської області, з метою переховування від органів досудового розслідування та суду, досягаючи при цьому мети не бути притягнутим до кримінальної відповідальності та не бути засудженим у подальшому. Можливість незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні. Про наявний ризик, який передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що органом досудового розслідування із врахуванням того факту, що ОСОБА_5 відомі анкеті дані та місця проживання свідків у даному кримінальному провадженні, є всі підстави вважати, що існує обґрунтований ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків кримінального правопорушення з метою уникнення відповідальності за вчинене тяжке кримінальне правопорушення шляхом їх залякування, умовляння, пропонування неправомірної вигоди. Можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Враховуючи, що в ході досудового розслідування встановлено що підозрюваний ОСОБА_5 працює за трудовим договором, міцних соціальних зв`язків не має, постійного місця реєстрації у м. Дніпрі не має, нерухомого майна не має, що свідчить про наявність не спростованого ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином шляхом зміни місця мешкання, а також враховуючи, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на всій території України введено воєнний стан, який наразі є продовженим та не є скасованим, що доводить вказаний ризик та демонструє можливість впливу підозрюваного ОСОБА_5 на хід досудового розслідування з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Враховуючи сукупність вищевикладених обставин, ступінь реалізації злочинного умислу підозрюваного, суспільну небезпеку дій підозрюваного, вчинених в умовах воєнного стану та відносно працівників правоохоронного органу, досудове розслідування приходить до висновку, що в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваного ОСОБА_5 , таких як: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, існує реальна загроза переховування його від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілих та свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, не призведуть до забезпечення нормальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у кримінальному провадженні. Вказані ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є обґрунтованими, а враховуючи те, що такі запобіжні заходи як: - особисте зобов`язання; - застава; - домашній арешт; не зможуть зашкодити підозрюваному уникнути від органу досудового розслідування, оскільки базуються лише на суб`єктивному відношенні підозрюваного до необхідності виконання покладених на нього обов`язків, а - особиста порука не може бути застосована до ОСОБА_5 з урахуванням відсутності осіб, які заслуговують на довіру. Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України. Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства. На думку органу досудового розслідування та прокурора, враховуючи що злочин у кримінальному провадженні, в рамках якого подається клопотання про застосування запобіжного заходу, вчинений із застосуванням насильства, визначення розміру застави є недоцільним. На підставі вищезазначеного, слідчий звертається до суду зданим клопотанням.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

В судовому засіданні підозрюваний заперечував щодо клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Ознайомившись з наданими матеріалами клопотання та кримінального провадження, заслухавши думку сторін, слідчий суддя приходить до наступного.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про достатність підстав вважати обґрунтованою підозру у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Прокурором доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, підозрюваний, намагаючись уникнути покарання може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потеплілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Разом з цим, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 , має міцні соціальні зв`язки, має місце реєстрації та постійне місце проживання в м.Дніпро.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, а також особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, передбаченим п.п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України, тому клопотання прокурора про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає. При цьому, суд вважає можливим, застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби строком до 60 днів, з покладанням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, що наразі буде достатнім запобіжним заходом, який забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання визначеним ризикам, і в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194,196-197, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України, суд,-

постановив:

У задоволені клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0000630 від 28.06.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 60 днів, тобто до 26.08.2024 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, строком до 26.08.2024 року:

- в період часу з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. не залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за винятком необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та переміщення до найближчого укриття на час дії сигналу «Повітряна тривога».

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло де він проживає, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1