Справа № 459/2809/22
Провадження № 1-кп/459/173/2022
УХВАЛА

судового засідання

29 квітня 2024 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого-судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

представника потерпілих ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення судової психолого-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000166 від 02.10.2022 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 2 ст. 125 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вказане вище об`єднане кримінальне провадження.

Захисник ОСОБА_5 заявив письмове клопотання про призначення судової психолого-психіатричної експертизи, на вирішення якої просить поставити наступні запитання:

- які індивідуальні-психологічні особливості обвинуваченої ОСОБА_4 і як вони можуть впливати на її здатність сприймати та відтворювати обставини, які мають значення для даного кримінального правопорушення?

- чи поведінка потерпілої ОСОБА_8 (нецензурна лексика в її сторону, особисті образи, погрози та нецензурні вислови в сторону її дітей та спричинений удар) могли спричинити (спричинили) бурхливу емоційну реакцію, підвищену імпульсивність, що може бути станом сильного душевного хвилювання під час вчинення інкримінованих їй дій, а саме заподіяння легких тілесних ушкоджень громадянам ОСОБА_8 , ОСОБА_6 ОСОБА_9 ..

В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що спричинила легкі тілесні ушкодження громадянам ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 .. Стверджує, що конфлікт розпочався, з того що, ОСОБА_4 було нанесено тяжку образу громадянкою ОСОБА_8 у вигляді нецензурних висловів в її сторону з приводу її дітей та спричинено удар в лице, що мало наслідком втрати контролю обвинуваченою над свої діями, та можливість ними керувати та їх розуміти, внаслідок чого вона могла спричинити тілесні ушкодження потерпілим. Також вказує, що вчинення кримінального правопорушення в стані сильного душевного хвилювання має значення для правової кваліфікації інкримінованих дій ОСОБА_4 ..

У судовому засіданні захисник клопотання підтримав з підстав вказаних у ньому.

Обвинувачена клопотання захисника підтримала просила задовольнити.

Прокурор щодо заявленого клопотання заперечила, вказала, що подане клопотання є необґрунтоване, та таке подане для затягування розгляду справи.

Представник потерпілих адвокат ОСОБА_7 також заперечив щодо клопотання сторони захисту, оскільки є безпідставним.

Вислухавши думку учасників справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, згідно з ч.1 ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ч.2 ст.84 КПК України).

За приписами ч.1 ст.101 КПК України висновок експерта є докладним описом проведених експертом досліджень та зроблених за їх результатами висновків, обґрунтованих відповідей на запитання, поставлених особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Отже, передумовою для залучення експерта та призначення експертизи є встановлення обставин, закріплених статтею 242 КПК України.

У свою чергу, за правилами вказаної правової норми проведення експертизи здійснюється у випадках, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Поряд із цим, аналізована норма закріплює випадки обов`язкового проведення експертних досліджень, до яких належать проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 5) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Будь-яке клопотання, в тому числі про призначення судової експертизи, повинне бути обґрунтованим та мотивованим. Між тим, доводи, якими захисник обґрунтовує необхідність призначення експертизи не вказують на наявність обставин, передбачених статтями 332 та 242 КПК України, які би зобов`язували суд призначити відповідну експертизу. Матеріалами справи не доводиться наявність образ в бік обвинуваченої, оскільки ці обставини не входять в коло доказування в межах конкретного кримінального провадження, а покази є довільними. Відтак, обставини, на які посилається захисник, не свідчать про необхідність призначення експертизи, а тому суд відмовляє у її призначенні.

Враховуючи викладене, оскільки в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 242, 332 КПК України для призначення експертизи, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 332, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченої про призначення судової психолого-психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1