Справа № 991/5043/24
Провадження № 1-кс/991/5081/24
У Х В А Л А

12 червня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , вивчивши скаргу ОСОБА_2 на рішення про відмову у відкритті провадження керівника Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Тернопіль) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові (далі - ДБР), що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

1.11.06.2024 до Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ОСОБА_2 , з якої вбачається, що він 12.02.2024 звернувся до ДБР із повідомленням про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень суддею Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_3 .

2.За наслідком розгляду повідомлення ОСОБА_4 від 12.02.2024, на адресу заявника 10.05.2024 надійшла відповідь уповноваженої особи ДБР, згідно з якою органом досудового розслідування не встановлено достатніх об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

3.Не погоджуючись з відповіддю органу досудового розслідування, 16.05.2024 ОСОБА_2 звернувся зі скаргою та 06.06.2024 отримав копію ухвали слідчого судді Збаразького районного суду Тернопільської області про повернення скарги та з роз`ясненням про звернення до слідчого судді ВАКС.

4.З огляду на викладене, заявник, серед іншого, просив: (1) скасувати рішення про відмову у відкритті провадження керівника ДБР ОСОБА_5 № Ш 405/12/41-7848/24 від 08.03.2024; (2) прийняти та невідкладно зареєструвати заяву про вчинення злочину, внести відповідні відомості до ЄРДР; (3) визнати його потерпілим; (4) розпочати досудове розслідування; (5) повідомити його письмово у встановленому законом порядку про початок кримінального провадження та закінчення досудового розслідування на e-mail - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; (6) відсторонити керівника ДБР ОСОБА_6 від розслідування у цьому кримінальному провадженні.

5.Окрім цього, по тексту скарги, ОСОБА_4 просив задовольнити його клопотання про поновлення пропущеного строку, яке він обґрунтовував тим, що він наполягав на надісланні йому процесуальних документів на його електронну адресу - ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки поштове відділення за адресою його місця проживання відсутнє, однак відповідь ДБР він отримав лише 10.05.2024 на поштову адресу.

6.Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 11.06.2024, справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

7.Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду. Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке.

8.Відповідно до скарги та доданих до неї матеріалів, 12.02.2024 ОСОБА_2 звернувся до ДБР із повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень.

9.Листом керівника ДБР від 08.03.2024 ОСОБА_4 було повідомлено про те, що за наслідком розгляду його звернення органом досудового розслідування не встановлено достатніх об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень. Зазначений лист, як покликається ОСОБА_2 , він отримав 10.05.2024.

10.Непогоджуючись з таким рішенням, заявник 16.05.2024 оскаржив його до слідчого судді та 06.06.2024 отримав ухвалу про повернення його скарги з роз`ясненням про звернення до слідчого судді ВАКС.

11.Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

12.Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

13.Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

14.Частиною 1 ст. 304 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

15.Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

16.ОСОБА_2 у скарзі зазначав, що про вчинення бездіяльності уповноваженими особами ДБР йому стало відомо 10.05.2024, при отриманні листа ДБР від 08.03.2024, у зв`язку з чим, просив поновити йому процесуальний строк розгляду його скарги.

17.Вирішуючи заяву про поновлення строку, слідчий суддя зазначає таке.

18.Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені, зокрема, законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КПК.

19.Відповідно до частин 3, 5, 7 ст. 115 КПК при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

20.Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

21.Отже, при визначенні моменту вчинення бездіяльності визначальною є не дата отримання заявником відповіді від ДБР, а дата вчинення бездіяльності, яка у цьому випадку настала через 24 години після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

22.Тобто, зважаючи на положення ч. 5 ст. 115 та ч. 1 ст. 214 КПК, десятиденний строк для подання скарги на бездіяльність починається з дня, наступного за тим, у якому закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

23.Оскільки ОСОБА_2 звернувся із заявою 12.02.2024, яку було зареєстровано ДБР 13.02.2024, то після закінчення 24 годин з моменту надходження скарги, тобто з 15.02.2024 розпочався 10 денний строк для оскарження бездіяльності, і конкретно у цій справі, останнім днем подання скарги на бездіяльність уповноваженої особи ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення було 26.02.2024.

24.Водночас, фактично скаргу ОСОБА_2 надіслав на адресу ВАКСу лише 11.06.2024, тобто з пропуском встановленого ч. 1 ст. 304 КПК строку подання скарги.

25.Слідчий суддя вважає, що вирішення питання про поважність причин пропущення строку є його дискрецією. Поважність причин пропуску процесуальних строків є оціночним. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Ці обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів.

26.На переконання слідчого судді, заявник не навів обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на подання скарги, тому слідчий суддя дойшов висновку, що відсутні причини для його поновлення.

27.Ураховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що скаргу слід повернути.

Керуючись статтями 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити ОСОБА_2 в поновленні строку на оскарження рішення про відмову у відкритті провадження керівника Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Тернопіль) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу ОСОБА_2 на рішення про відмову у відкритті провадження керівника Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Тернопіль) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернути заявнику.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК.

Слідчий суддя ОСОБА_7