Справа № 489/2357/24
Провадження № 1-кс/489/527/24
Ленінський районний суд міста Миколаєва
Ухвала

03 травня 2024 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

встановив:

До слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту автомобіля ВАЗ-21099, н.з. НОМЕР_1 .

Ознайомившись із клопотанням та доданими до нього матеріалами, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Виходячи із диспозитивності, як загальної засади кримінального провадження, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Системний аналіз вказаних положень кримінального процесуального законодавства України вказує на те, що клопотання про скасування арешту майна подається у відповідному кримінальному провадженні та має містити зазначення відповідної ухвали про накладення арешту на майно, яка в обов`язковому порядку має бути додана до клопотання, з метою встановлення обставин накладення арешту на майно та особи, за клопотанням якої був накладений такий арешт.

При цьому, заявник не додав до клопотання відповідної ухвали про накладення арешту на майно, який він просить скасувати, у зв`язку з чим слідчий суддя не має можливості встановити обставини накладення арешту на таке майно, а також особу, за клопотанням якої він накладений, з метою повідомлення її про час розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

При цьому положеннями КПК України не передбачено наслідків неналежного звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Натомість відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, яка регулює порядок подання клопотання про арешт майна, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Проаналізувавши вище викладене, слідчий суддя вважає, що на даний час клопотання про скасування арешту майна подане до слідчого судді з порушенням вимог КПК України, що позбавляє можливості його призначення до розгляду, тому вказане свідчить про необхідність відповідно до загальних засад кримінального провадження повернути вказане клопотання заявнику для усунення його недоліків.

Керуючись статтями 9, 26, 173, 174, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути особі, яка його подала, для усунення його недоліків.

Слідчий суддя ОСОБА_1