Єдиний унікальний номер 725/5824/24
Номер провадження 1-кс/725/1283/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.06.2024 Слідчий суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

учасників кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у виді застави із визначенням суми застави в межах передбачених для даного виду злочину у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000150 від 09 січня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

24 червня 2024 року захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді в інтересах свого підзахисного з клопотанням про зміну запобіжного заходу у виді застави із визначенням суми застави в межах передбачених для даного виду злочину, а саме від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму.

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 09.05.2024 року по справі №725/4046/24 ОСОБА_5 , обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з альтернативою у виді застави розміром 908 400 гривень. Орган досудового розслідування посилається на те, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вчинили ряд злочинів, пов`язаних із незаконним поводженням зі зброєю. ОСОБА_5 тримається у ДУ «Слідчий ізолятор» з 09 травня 2024 року у зв`язку із чим під час провадження досудового розслідування протягом довгого часу обмежений у правах та свободах, що є порушенням принципу поваги до свободи особистості.

Вказував,що на даний час відпали будь-які ризики, зазначені в ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний не має і не мав будь-якого наміру переховуватись від суду, більш того місцем його проживання є АДРЕСА_1 , де він народився і проживав; також він позбавлений можливості знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як всі речові докази, які мають суттєве значення для справи були вилучені та зберігаються в органі досудового розслідування; окрім того, ОСОБА_5 немає потреби незаконно впливати на свідка, оскільки особа, яка проводила закупку є агентом правоохоронного органу (такий вплив є малоймовірним), інших - осіб (звинувачення у всіх однакове і не передбачає ускладнення процесуального положення через збільшений об`єм обвинувачення), експерта (про існування таких конкретних осіб підозрюваному невідомо); підозрюваний не має необхідності перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, про що свідчила його поведінка при обранні запобіжного заходу; також ОСОБА_5 не збирається вчиняти інше кримінальне правопорушення, так як має відсутній кримінальний досвід та істотність наслідків покарання є достатнім для стимулювання належної процесуальної поведінки.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, немає підстав стверджувати про існування вищевказаних ризиків.

Окрім того, відповідно до ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з урахуванням матеріального стану підозрюваного може бути ним внесена. Виключних випадків, які б давали змогу збільшувати розмір застави немає.

Доцільність саме такого запобіжного заходу полягає в тому, що ОСОБА_5 до моменту затримання неофіційно працював, мав постійне місце проживання, до його складу сім`ї входить дружина, яка не працює та двоє її малолітніх дітей, які перебували на його утриманні, а тому підозрюваний повинен забезпечувати матеріально родину, а також є необхідність з`являтись до суду за викликом, тому застову може внести будь-яка людина.

Крім того, він також доглядає за батьком, який є інвалідом другої групи (по життєво), який спільно з ним проживає, а постійне перебування у СІЗО фактично позбавило його сім`ю доходів.

Також, зазначив, що іншим фігурантам справи в якості альтернативного запобіжного заходу обрано заставу в розмірі ОСОБА_6 -454200 гривень, ОСОБА_7 60 560 гривень, що порівняно з ОСОБА_5 є несправедливим, з огляду на його роль у вчиненому.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 клопотання про зміну запобіжного заходу підтримали та просили його задовольнити, з підстав викладених у ньому. Окрім того, захисник зазначив, що визначена сума застави ухвалою суду є занадто великою, враховуючи його матеріальний стан та наявність утриманців у підозрюваного, окрім того, звернув увагу суду, на ту обставину, що іншим фігурантам провадження повідомлено ідентичні підозри та визначено розмір застави, що суттєво відрізняється від розміру застави визначеному ОСОБА_5 .

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи на те, що

встановлені слідчим суддею ризики продовжують існувати на даний час, оцінка яким також була надана під час обрання запобіжного заходу, окрім того, вказував, що ОСОБА_5 є ймовірним організатором інкримінованого йому правопорушення та іншим учасникам, однак, нової підозри йому не вручено та на даний час не зібрано достатніх доказів. Окрім того, підтвердив, що іншим фігурантам даного кримінального провадження, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та в якості альтернативного запобіжного заходу обрано заставу в розмірі ОСОБА_6 -454200 гривень, ОСОБА_7 60 560 гривень.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

В той же час, відповідно до частини третьої статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Вирішуючи зазначене клопотання слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає частина перша статті 177 КПК України.

Відповідно до положень частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим управлінням здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 263 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 січня 2024 року за №0000150.

ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 01.05.2024 року, 05.04.2024 року, 07.05.2024 року в різних місцях м. Чернівці незаконно за матеріальну винагороду збув 3 ручні осколкові гранати М67,35 патронів калібру 7,62 мм; був затриманий під час збуту ручного протитанкового гранатомету RPG 22.

Як вбачається з клопотання сторони захисту, необхідність зміни запобіжного заходу у виді застави із визначенням суми застави в межах передбачених для даного виду злочину визначеної ОСОБА_5 зводяться до сумлінної процесуальної поведінки підозрюваного, відсутності встановлених ризиків; матеріального становища підозрюваного, на утриманні якого перебувають двоє малолітніх дітей, здійснення догляду та утримання батька, який є інвалідом другої групи.

Згідно з ч.4ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд бере до уваги те, що в даному кримінальному провадженні іншим фігурантам справи, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та в якості альтернативного запобіжного заходу обрано заставу в розмірі ОСОБА_6 -454200 гривень, ОСОБА_7 60 560 гривень, що є несправедливим по відношенню до ОСОБА_5 , з огляду на його роль у вчиненому. Окрім того, прокурор у судовому засіданні не підтвердив жодними належними і допустимим доказами свого твердження про те, що ОСОБА_5 є ймовірним організатором даного злочину, також з 08.05.2024 року, а саме з моменту повідомлення ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та до цього часу не повідомлено нової підозри,

З огляду на встановлені ризики, враховуючи при цьому особу підозрюваного, обсяг доказової бази, вже зафіксований в матеріалах кримінального провадження, суд приходить до висновку про можливість зменшення розміру застави, як запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 .

В той же час, враховуючи злочин, який інкримінується підозрюваному ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що застава в розмірі, передбаченому ч. 2 п.5 ст.182 КПК України, може вийти за межі граничного розміру.

Частиною 5 ст.182 передбачено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчинені тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути визначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Одночасно, стороною обвинувачення в судовому засіданні доведені ризики передбачені ч. 1ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави, тому суд вважає безпідставним зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на заставу, а тому в цій частині клопотання слід відмовити.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя, зважаючи на практику ЄСПЛ, відповідно до якої з плином часу ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу, значно зменшуються або ж взагалі зникають, суд вважає можливим зменшити розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді від 09 травня 2024 року, і визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 гривень.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-79, 182, 193, 194, 196, 201, 309, 376, 532 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у виді застави із визначенням суми застави в межах передбачених для даного виду злочину - задовольнити частково.

У задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на заставу - відмовити.

Запобіжний захід стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Чернівці, громадянина Республіки Білорусь, раніше не судимого у вигляді застави у розмірі 908 400 грн., змінити в частині суми застави, а саме зменшити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 600 грн та яка може бути внесена як самою підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Одержувач ТУ ДСА України в Чернівецькій області, , МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України, м. Київ, рахунок: UA0008745, призначення платежу застава (із зазначенням інформації про ухвалу суду, прізвище ім`я по-батькові підозрюваного).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці ОСОБА_1