Справа №295/5289/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.04.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні Богунського районного суду м. Житомира клопотання слідчого слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0001063 від 07.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

09.04.2024 на електронну адресу суду слідчий за погодження з процесуальним керівником подала клопотання, в якому зазначено, що 06.04.2024 близько 21 год. 16 хв. гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив напад на продавця магазину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з погрозою застосування насильства, що є небезпечним для життя та здоров`я особи, а саме використовуючи предмет, зовні схожий на ніж, заволодів грошовими коштами з каси магазину в сумі близько 7000 грн.

Так, 07.04.2024 гр. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України. В ході проведення особистого обшуку у гр. ОСОБА_4 було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Ergo» IMEI: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 в корпусі чорного кольору з вставками червоного кольору, в якому знаходиться сім-карта з номером НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Samsung» з тріщиною по всій довжині екрана IMEI: НОМЕР_4 , S/N: НОМЕР_5 в корпусі чорного кольору та кросівки чорного кольору, на кожному з яких зображено літеру «S».

Вище вказані речі в подальшому були вилучені та упаковані згідно правил упакування речових доказів.

В судове засідання слідчий не з`явився, в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд справи без участі, клопотання підтримала в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 07.04.2024 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , під час обшуку затриманої особи в приміщенні Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, що за адресою м. Житомир, вул. Лесі Українки, 17 майно, а саме на: мобільний телефон марки «Ergo» IMEI: НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 в корпусі чорного кольору з вставками червоного кольору, в якому знаходиться сім-карта з номером НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Samsung» з тріщиною по всій довжині екрана IMEI: НОМЕР_4 , S/N: НОМЕР_5 в корпусі чорного кольору, кросівки чорного кольору, на кожному з яких зображено літеру «S» та тимчасово позбавити власника можливості користуватися, відчужувати та розпоряджатися вищевказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1