УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2024 року

м. Київ

справа № 335/6705/23

провадження № 51-2316 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 335/6705/23) щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_7 на вирок Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2024 року до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:

До Верховного Суду в порядку частини 3 статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 335/6705/23) щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_7 на вирок Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2024 року.

Подання внесено у зв`язку з неможливістю утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаного кримінального провадження. Зазначено, що всі судді, які працюють у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду, не можуть брати участь у розгляді зазначеного кримінального провадження, оскільки брали участь у його розгляді на стадії досудового розслідування.

Учасникам судового провадження було вчасно повідомлено про день та час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені у поданні доводи та матеріали кримінального провадження, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Положенням частини 3 статті 34 КПК встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що до Запорізького апеляційного суду 23 квітня 2024 року надійшли вказані матеріали кримінального провадження з апеляційною скаргою прокурора на вирок Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2024 року.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу справи між суддями Запорізького апеляційного суду від 23 квітня 2024 року, розподіл не відбувся через відсутність необхідної кількості суддів для розподілу судової справи.

Перевіркою матеріалів вказаного кримінального провадження встановлено, що судді ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 на стадії досудового розслідування брали участь у розгляді апеляційної скарги обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 27 липня 2023 року в цьому кримінальному провадженні.

У поданні зазначено, що у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду здійснює правосуддя три судді: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 .

Таким чином, склад судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду становить три судді, які не мають права брати участь у розгляді цього кримінального провадження із зазначених вище причин.

Разом з тим, у частині 2 статті 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів»передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) встановлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Крім того, у рішенні Ради суддів України № 18 від 11 червня 2021 року роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Також, вказаним рішенням Ради суддів України внесено зміни до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30(в редакції від 15 вересня 2016 року), згідно з якими збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у разі неможливості визначення судді-доповідача з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати).

Отже, оскільки у складі кримінальної палати не залишилося суддів, які можуть брати участь у зазначеному провадженні, та неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів цієї палати, то немає можливості і залучити резервних суддів для розгляду цього кримінального провадження.

У зв`язку з цим неможливо виконати вимоги частини 4 статті 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

З огляду на зазначене, так як у судовій палаті з розгляду кримінальних справ не можливо сформувати колегію суддів для розгляду зазначеного кримінального провадження, то колегія суддів вважає, що подання Запорізького апеляційного суду необхідно задовольнити, а матеріали кримінального провадження (справа № 335/6705/23) щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК, за апеляційною скаргою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_7 на вирок Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2024 року направити із Запорізького апеляційного суду для розгляду до Дніпровського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

На підставі наведеного, керуючись статтею 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження (справа № 335/6705/23) щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК, за апеляційною скаргою прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_7 на вирок Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 18 березня 2024 року направити із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного суду для розгляду по суті.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3