БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний №497/403/24
Провадження №1-кс/497/174/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення клопотання

29.02.2024 року м. Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області, ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури про арешт тимчасово вилученого майна, подане після усунення недоліків,

ВСТАНОВИВ:

27.02.2024 року о 16:34 годині через канцелярію суду надійшло клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт вилученого майна в зв`язку з досудовим розслідуванням по кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000023 від 15.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України (надалі - клопотання прокурора після усунення недоліків).

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 14.02.2024 до Болградського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від неповнолітнього ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 14.02.2024 приблизно о 14.30 годині, його знайомий ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходячись біля їдальні "Сіли-Поїли", розташованого за адресою: Одеська область, м. Болград, пров. Кутова,3, наніс йому тілесні ушкодження.

За вказаним фактом 15.02.2024 сектором дізнання Болградського РВП розпочато кримінальне провадження за № 0000023, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що за адресою: Одеська область, м. Болград, пров. Кутова,1, розташований технічний прилад з функцією фото, кінозйомки, відеозапису (камери відеоспостереження), на якому збережено обставини, здійснені у публічно доступному місці, що мають значення для даного кримінального провадження.

19.02.2024 прокурором Болградської окружної прокуратури була винесена постанова про зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію фото-, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото-, кінозйомки, відеозапису з камер відеоспостереження, які розташовані за адресою: Одеська область, м. Болград, пров. Кутова,1 (супермаркет «Юність»), за період часу з 14:54 по 15:05 годину 14.02.2024.

На підставі зазначеної постанови власниця супермаркету «Юність» ОСОБА_5 надала співробітникам поліції доступ до відеофайлу «192.168.0.110_ch2_5415_0100, 829 613 КБ, формату МР4» з відеозаписом за 14.02.2024 за період часу з 14 год. 54 хв. по 15 год. 05 хв. (реальний час), який був записаний на оптичний диск DVD+R марки «Axent» об`ємом 4,7 Gb.

Таким чином, по твердженню прокурора інформація яка зберігається на вказаному оптичному диску, містить в собі вагому інформацію стосовно обставин вказаного кримінального проступку та у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні, має суттєве значення для встановлення обставин вказаного кримінального проступку.

На даний час, орган досудового розслідування вважає доцільним дослідити вказаний відеозапис більш детально та накласти арешт, на вищезазначений диск з відеофайлом з метою збереження речового доказу.

Розглянувши подане клопотання слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Пунктом 2, інструкції «Про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 передбачено, що у ході дізнання, досудового слідства і судового розгляду у кримінальних справах слідчий, працівник органу дізнання, прокурор на підставі відповідного процесуального рішення, у тому числі постанови або ухвали суду, зобов`язані вилучати:

а) речові докази;

б) предмети і документи, обіг яких заборонено (якщо у власника немає дозволу на їх придбання і зберігання);

в) документи, які засвідчують особу заарештованих підозрюваних, обвинувачених (підсудних);

г) інші документи, що мають значення у справі;

д) гроші та інші цінності, виявлені під час накладення арешту на майно підозрюваних, обвинувачених, підсудних або осіб, які несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії, на які може бути звернено стягнення з метою відшкодування заподіяної матеріальної шкоди або забезпечення виконання вироку в частині конфіскації майна.

Речовими доказами згідно ст.98 Кримінально процесуального кодексу України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч.1, 2, 5 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання (абз.2 п.4 ч.2 ст.171 КПК України).

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено (абз.1 ч.5 ст.171 КПК України).

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено (абз.2 ч.5 ст.171 КПК України).

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно, в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Щодо усунення недоліків.

Ухвалою слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 26.02.2024 року по справі №497/403/24, провадження №1-кс/497/148/24 (надалі - ухвала слідчого судді від 26.02.2024 року) клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні №0000023 від 15.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України повернуто прокурору для усунення недоліків, та встановлено строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали.

Оскільки зазначена ухвала слідчого судді була отримана прокурором о 10:25 годині 27.02.2024 року, а до суду подано клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт вилученого майна (після усунення недоліків) о 16:34 годині 27.02.2024 року, то прокурором дотримано вимоги ухвали слідчого судді щодо строку подачі клопотання..

Разом з цим в клопотанні прокурора після усунення недоліків вказано: "Зазначена ухвала суду не конкретизована не зазначено які саме копії документів (доказів) необхідно прокурору надати".

Так, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом (ч.1 ст.93 КПК України).

Відтак, слідчий суддя констатує, що "конкретизація" ухвали не входить до повноважень слідчого судді, оскільки збирання доказів не є прерогативою слідчого судді.

Звертаюсь з даним клопотанням до слідчого судді, обов`язок прокурора його обґрунтувати та надати копії доказів, засвідчені належним чином, на підтвердження цього обґрунтування. Проте прокурором зазначені вимоги закону у порушення абз.2 п.4 ч.2 ст.171 КПК України виконані не були.

Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення (ч.1 ст.94 КПК України).

З цього приводу, слідчий суддя звертає увагу прокурора, що слідчий суддя надає оцінку тим доказам, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з цим, в клопотанні прокурора після усунення недоліків зазначено: "Досудовим розслідуванням встановлено, що у м. Арциз Болградського району Одеської області невстановлена особа тривалий час здійснює неправомірну діяльність з незаконного зберігання з метою збуту та збуту наркотичних засобів, психотропних речовин та їх аналогів".

Однак в додатку до клопотання прокурором надано витяг з ЄРДР №0000023 від 15.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України за повідомленням неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що неповнолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 спричинив йому тілесні ушкодження.

Прокурор мав би виправити недоліки попереднього клопотання, втім ще більше їх допустив...

Відтак, слідчий суддя позбавлений можливості оцінити сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, відповідно до вимог ч.1 ст.94 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_2 не усунуто недоліки, зазначені в ухвалі слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 26.02.2024 року (справа №497/403/24, провадження №1-кс/497/148/24), більш того, в поданому прокурором клопотанні про арешт майна після усунення недоліків - встановлено нові недоліки, які підлягають усуненню.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Під час вивчення даного клопотання та доданих до нього копій документів, слідчий суддя переконався, що клопотання не відповідає вимогам ст.171 КПК України, тобто містить ряд недоліків, які позбавляють слідчого суддю можливості розглянути дане клопотання по суті, а саме: до клопотання не додано копії документів (доказів) на які посилається прокурор в своєму клопотанні.

За викладених обставин, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку, що клопотання прокурора не відповідає вимогам ст.171 КПК України та підлягає поверненню прокурору - для усунення недоліків вдруге.

Разом з цим, оскільки ухвалою слідчого судді від 26.02.2024 року прокурору було надано строк для усунення недоліків 72 години, з моменту отримання копії ухвали, тому слідчий суддя вважає, що повертаючи прокурору зазначене клопотання - слід встановити строк для усунення недоліків 48 годин.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.167, 168, 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні №0000023 від 15.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, подане після усунення недоліків повернути прокурору для усунення недоліків вдруге.

Встановити строк для усунення недоліків в сорок вісім годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1