Провадження № 1-кс/686/5078/24
У Х В А Л А
10 червня 2024 року м. Хмельницький
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 15.04.2024 року, близько 17 год. 00 хв., невстановлена особа перебуваючи у невстановленому місці шляхом обману, шахрайським шляхом під приводом позики грошових коштів у борг написавши повідомлення у мобільному додатку "Telegram", заволоділа грошовими коштами гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які остання перерахувала з власної банківської картки "ПриватБанк" НОМЕР_4 на банківську картку "А-Банку" НОМЕР_2 грошові кошти у розмірі 7300 грн., перебуваючи у ТРЦ "Оазис", що знаходиться за адресою: вул. Степана Бандери, 2А ум. Хмельницькому, чим завдала майнової шкоди на вказану суму.
В ході досудового розслідування було допитано потерпілу ОСОБА_5 , яка повідомила, що 15.04.2024, о 17:00 год. на її мобільний телефон у застосунку «Телеграм» надійшло повідомлення від знайомої ОСОБА_6 за номером НОМЕР_5 , яка попросила позичити грошові кошти в сумі 7300 грн., які згодом поверне. На вказану дію потерпіла погодилась про що, повідомила свою знайому. Тоді ж у приватні повідомлення потерпіла отримала номер рахунку НОМЕР_2 «А-Банк» на який, о 17:13 год., зі своєї банківської карти НОМЕР_4 «Приват Банк» перерахувала грошові кошти у сумі 7300 грн. Того ж дня, о 17:30 год. до потерпілої зателефонувала знайома ОСОБА_6 , яка повідомила її акаунт у застосунку «Телеграм» було зламано та повідомлень з приводу отримання коштів у позику не надсилала.
До матеріалів кримінального провадження потерпілою долучено платіжну інструкцію по картці № НОМЕР_4 в якій вказана здійснення платіжної операції, а саме: переказ на карткуJSCACCENYBANK- АТ «А-Банк`в сумі7 300 грн.
Прокурор стверджує, що заволодіння коштами та подальше їх приховування відбулось шляхом перерахування коштів, тобто банківський рахунок( НОМЕР_1 ), який закріплений за банківською карткою № НОМЕР_2 ,обслуговує АТ «А-Банк», є знаряддями вчинення кримінального правопорушення. Водночас зволікання у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до втрати речових доказів (грошей) та неможливості їх повернення потерпілій. З метою запобігання спробам подальшого перерахування коштів на інші рахунки, перешкоджання зняття грошових коштів виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту на рахунок, до моменту встановлення їх власників та фактичних користувачів.
15.04.2024 року о 17:13 год., грошові кошти сумою 7 300 грн, які потерпіла ОСОБА_5 перерахувала на картковий рахунок № НОМЕР_2 ( НОМЕР_1 ), який обслуговує АТ «А-Банк»
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Прокурор у поданому клопотанні просить накласти арешт на банківські рахунки, зазначаючи, що вони містять відомості власника, фактичного місця реєстрації та інші види послуг, в сукупності мають суттєве значення для встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайський дій.
Проте, у клопотанні не обґрунтовано, яке значення для кримінального провадження мають самі по собі банківські рахунки, які їх ознаки як майна, зважаючи на те, що досудове розслідування проводиться щодо незаконного заволодіння коштами ОСОБА_5 .
Відповідно до ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність, арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.
Зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, а також в інших випадках, передбачених договором, Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", іншими законами та/або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, якщо арешт накладено без встановлення такої суми або якщо інше передбачено договором, законом чи умовами такого обтяження.
У клопотанні прокурора,який зазначає відомості про власника рахунку, відсутні відомості про наявність на них грошових коштів чи необхідності їх арешту відповідно до вимог зазначеного закону, зважаючи на те, що предметом вчинення кримінального правопорушення є грошові кошти.
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю визначати правовий статус майна і вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті прокурором.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя