Справа №:755/1822/22
Провадження №: 1-кс/755/2060/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" червня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2022 року у кримінальному провадженні № 0000292 від 27.01.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

УСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2022 року в межах кримінального провадження № 0000292 від 27.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме - квартиру АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначає, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000292 від 27.01.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. 10.02.2022 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва винесено ухвалу про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Зазначив, що ОСОБА_5 є добросовісним набувачем права власності на вказану квартиру, придбала квартиру у встановлений законом спосіб на підставі договору купівлі-продажу від 31.12.2021 року у ОСОБА_6 . Підозра у вказаному кримінальному провадженні жодній особі не пред`явлена, із будь-яким цивільним позовом до неї не зверталися та державна реєстрація на квартиру на даний час не скасована. Доказів того, що ОСОБА_5 придбала квартиру у незаконний спосіб, немає. На даний час, будь-які слідчі дії у вказному кримінальному провадженні не здійснюються. Також зауважив, що згідно відповіді нотаріуса, ОСОБА_6 особисто прибув для оформлення договору купівлі-продажу від 31.12.2021 року, його особу встановлено на підставі паспорту, який був отриманий незадовго до оформлення правочину. Крім того, продавцем надавалися інші документи, які підтверджували його особу. Вважає, що зазначена квартира не має ознак речових доказів, передбачених ст. 98 КПК України, тому просив зняти арешт з квартири.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання, наполягав на його задоволенні. Також зазначив, що на даний час ОСОБА_5 хворіє тяжким захворюванням, а тому їй необхідно зняти арешт накладений на квартиру, оскільки має намір її відчужити, так як їй потрібні кошти на лікування.

Прокурор ОСОБА_3 проти задоволення клопотання заперечував, вважав, що підстав для скасування арешту не має, зазначив, що наразі досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а вказана квартира визнана речовим доказом в межах цього кримінального провадження. Також зауважив, що на допит власник майна не з`являється, крім того, місцезнаходження ОСОБА_6 не встановлено, а тітка останнього звернулася із заявою про його зникнення.

Вислухавши доводи заявника, з`ясувавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя доходить наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання встановлено, що Дніпровським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000292, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Також встановлено, що постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури від 03.02.2022 року, квартира АДРЕСА_2 , визнана речовим доказом в межах розслідуваного кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 10.02.2022 року накладено арешт на зазначену вище квартиру шляхом заборони відчуження та розпорядження майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Так, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт, не перестали існувати, досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, вказане майно, а саме - квартира, ймовірно є об`єктом кримінально-протиправних дій, а тому необхідність в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, не відпала.

Будь яких додаткових даних чи доводів, які б свідчили, що на даний час потреба в арешті майна відпала, в клопотанні заявником не наведено, та в судовому засіданні не встановлено.

Поряд з цим, суд приймає до уваги доводи заявника про те, що ОСОБА_5 хворіє на тяжке захворювання, і у зв`язку із цим їй необхідно зняти накладений арешт із квартири, оскільки має намір відчужити дану квартиру, так як є потреба в коштах.

Проте, суд зауважує, що на підтвердження своїх доводів щодо хвороби ОСОБА_5 , заявник жодних доказів, які б підтверджували даний факт, не надав.

При цьому слідчий суддя враховує, що Дніпровським районним УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002653 від 15.09.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, щодо зникнення безвісті ОСОБА_6 .

Таким чином, в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням та обставинам кримінального провадження.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про скасування арешту на вказане майно, оскільки його накладення обґрунтовано необхідністю забезпечення збереження речових доказів, необхідність у чому наразі не відпала.

На підставі викладеного та керуючись статтями 26, 174, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2022 року у кримінальному провадженні № 0000292 від 27.01.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1