Справа № 308/1100/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 , представника потерпілого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 , обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисника адвоката ОСОБА_11 , обвинуваченого ОСОБА_12 та його захисника адвоката ОСОБА_13 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000365 від 17.08.2023 року про обвинувачення ОСОБА_10 та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 365 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебувають матеріали кримінального провадження (єдиний унікальний номер судової справи: 308/1100/24), внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000365 від 17.08.2023 року про обвинувачення ОСОБА_10 та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 365 КК України.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.02.2024 року справу №308/1100/24 передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.02.2024 року призначено підготовче судове засідання з розгляду вказаного кримінального провадження.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подав суду письмове клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби.

При розгляді прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу. На запитання суду відповів, що раніше ОСОБА_12 , який на стадії досудового розслідування перебував під дією запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби, не порушував жодного з покладених на нього процесуальних обов`язків. Також прокурор висловив думку про те, що справа може бути призначена до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складені та затверджені у відповідності до вимог кримінального процесуального кодексу України. Підстав для повернення обвинувального акта немає.

Потерпілі ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_6 в підготовче судове засідання не з`явились, подали письмові заяви про проведення судового засідання в їх відсутності.

Представник потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_15 , Руманех Ваел Валід Селейман адвокат ОСОБА_7 вирішення клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_12 залишив на розсуд суду. Щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечував.

Представник потерпілого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 висловив думку, що запобіжний захід у виді особистого зобов`язання буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_12 покладених на нього процесуальних обов`язків. Щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечував.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_13 заперечила проти задоволення клопотання прокурора про обрання її підзахисному запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби. Заявлені прокурором ризики вважає необґрунтованими. Щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечувала.

Обвинувачений ОСОБА_12 підтримав позицію свого захисника, пояснив, що не має наміру

Обвинувачений ОСОБА_10 та його захисник адвокат ОСОБА_11 вирішення клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_12 залишили на розсуд суду. Щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечували.

Дослідивши клопотання сторони обвинувачення, заслухавши прокурора, обвинувачених та їх захисників, суд дійшов наступних висновків.

Щодо клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу ОСОБА_12 .

Клопотання обґрунтовано тим, що наразі існують ризики, передбачені п.1, п.3, п.4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що у випадку необрання заявленого стороною обвинувачення запобіжного заходу обвинувачений ОСОБА_12 може переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_12 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.2 ст.365 КК України, даний злочин відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких.

01.08.2023 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_12 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України /п.5 розділу 3 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.26/.

01.09.2023 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_12 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби /п.7 розділу 3 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.26/.

27.09.2023 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_12 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби /п.9 розділу 3 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.26/.

24.10.2023 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_12 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби /п.11 розділу 3 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.26/.

20.12.2023 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_12 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби, до 02.02.2024 включно /п.13 розділу 3 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.26/.

На етапі підготовчого судового розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні сторона обвинувачення просить обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, посилається на обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, відомості щодо особистості обвинуваченого.

Однак, на думку суду, останній, діючи як суд встановлений законом для розгляду справи по суті, не має право на стадії розгляду вирішувати такі питання - як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування. Ці висновки суду ґрунтуються на тому, що суддя не може приймати участь в розгляді справи як такий, що вже надав відповідні висновки, щодо доказів в порядку ст. 94 КПК України, та обґрунтованості підозри, що межує з доведенням винуватості. Тим більше, ці висновки також ґрунтуються і на загальних засадах кримінального провадження, визначених положеннями статей 17, 22, 23, 26 КПК України.

Тож суд, оцінуючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку, судом, встановленим законом, було надано відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1.переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2.знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3.незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4.перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5.вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Суд вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При вирішенні питання про застосування щодо ОСОБА_12 запобіжного заходу суд враховує те, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч.5 ст.9 КПК), та коли ризику ухилення підозрюваного від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, підозрюваного має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ у справі "Вренчев проти Сербії"), а також дані про особу обвинуваченого в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків за місцем проживання, репутацію, майновий стан.

Обвинувачений ОСОБА_12 з 01.08.2023 року по 02.02.2024 року протягом шести місяців перебував під домашнім арештом, має місце проживання, роботи, за яким характеризується позитивно, в періоді з 08.04.2023 по 15.04.2023 приймав безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України,захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, нагороджувався певними відзнаками, одружений, виховує трьох дітей.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_16 , який працює на посаді старшого уповноваженого в особливо важливих справах Служби безпеки України, пояснив, що ОСОБА_12 проходить військову службу в Службі безпеці України, по роду якої матиме службову необхідність відлучатися з місця проживання в тому числі і в нічний час доби. Про виклики ОСОБА_12 повідомляється не заздалегідь, а за кілька годин.

Прокурор підтвердив відомості про належне виконання ОСОБА_12 обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, на стадії досудового розслідування.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту суд враховує, що вирішення питань щодо запобіжного заходу на стадії судового розгляду відбувається в межах правил досудового розслідування і з врахуванням ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та рішень Європейського Суду у справах "Водяник проти України" № 7554/10 від 02.10.2014 року, "Худойоров проти Росії" № 6847/02, а тому доходить до висновку, що сукупний строк тримання обвинуваченого під домашнім арештом не може перевищувати шість місяців, а тому з урахуванням даних про особу обвинуваченого ОСОБА_17 суд вважає, що, незважаючи на серйозність висунутого обвинувачення та передбачене за нього покарання, вірогідність ухилення обвинуваченого від виконання процесуальних обов`язків не є надто високою, у зв`язку з чим до нього може бути застосований інший, більш м`який запобіжний захід, а саме: особисте зобов`язання з покладенням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки, бо саме належна процесуальна поведінка є метою застосування запобіжного заходу.

Саме такий запобіжний захід, на думку суду, буде відповідати тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу обвинуваченого, який проходячи військову службу в Службі безпеки України, може мати службову необхідність відлучатися з місця проживання в тому числі і в нічний час доби, а також буде пропорційним тим ризикам, які об`єктивно існують, а також відповідатиме охороні прав та інтересів суспільства.

Такий висновок суду окрім іншого ґрунтується на тому, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження запобіжного заходу, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для обрання запобіжного на початковій стадії розслідування. Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язків, передбачених статтею 194 цього Кодексу (ч.1 ст.179 КПК України).

Суд виходить із принципу презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує обґрунтованість та тяжкість пред`явленого обвинувачення, а також суспільну небезпеку злочинних дій, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_12 , та вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є достатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст.177 КПК України.

Так, особисте зобов`язання відповідно до ч.1 ст.176 КПК України є найбільш м`яким запобіжним заходом, який згідно з приписами ч.1 ст.179 КПК України полягає в покладенні судом на обвинуваченого ОСОБА_12 обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

При цьому, обов`язки, які суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_12 , пов`язані з певними обмеженнями (прибувати за кожною вимогою до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримувати від спілкування зі свідками сторони обвинувачення); неможливістю залишити територію Закарпатської області та України (не відлучатись із Закарпатської області, без суду; здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну).

З урахуванням зазначених обставин суд відмовляє у застосуванні щодо обвинуваченого ОСОБА_12 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний час доби та обирає запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, що є достатньою мірою для запобігання встановленим ризикам.

Щодо цивільного позову.

20.03.2024 року в підготовчому судовому засіданні представником потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_18 , повноваження якого підтверджено наявними в матеріалах справи документами, подано цивільний позов до ОСОБА_10 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

В рамках даної позовної заяви просить суд:

-стягнути з ОСОБА_10 майнову шкоду (збитки), завдану вчиненням кримінальним правопорушенням, в розмірі 135 000,00 грн. на корить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в рівних частинах кожному;

-стягнути з ОСОБА_10 моральну (немайнову) шкоду, завдану вчиненням кримінальним правопорушенням в розмірі 200 000,00 грн. корить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в рівних частинах кожному;

-стягнути з ОСОБА_10 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 80 000,00 грн. на корить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в рівних частинах кожному.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору за подання позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення, незалежно від об`єкта посягань, що узгоджується з практикою Верховного Суду (див. судові рішення у справах № 619/1425/15-к, № 462/5779/15-к, № 713/1275/16-к, № 750/12591/18, № 740/5507/14, № 644/7193/17)

Відповідно до частин 4, 5 ст. 128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно з ч. 1 ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а саме не містить:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3ст. 175 ЦПК України);

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 10 ч. 3ст. 175 ЦПК України).

За таких обставин, вважаю, що позовну заяву належить залишити без руху на підставі ч.1ст. 185 ЦПК України.

Якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 177 цього Кодексу, усуне зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне залишити зазначений вище цивільний позов у кримінальному провадженні без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків.

Щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України та затверджений процесуальним прокурором.

Угоди про визнання винуватості не укладались.

Кримінальне провадження підсудне Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Обвинувачені отримали обвинувальні акти та реєстри матеріалів досудового розслідування, що підтверджується розписками наявними в матеріалах справи.

З врахуванням викладеного, вважаю, що є достатні підстави для призначення судового розгляду на підставі обвинувальних актів у відкритому судовому засіданні.

Щодо складання досудової доповіді.

Відповідно до ч.5 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Відповідно до ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинувачених, а також прийняття судового рішення про міру покарання, представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду; досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчинені злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Частиною четвертою ст.314-1 КПК України передбачені випадки, коли досудова доповідь не складається. Судом не встановлено передбачених вказаною нормою підстав для не складання досудової доповіді. Відповідно до пункту 6 частини 3 статті 314 КПК України у судовому засіданні суд має право доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь. Відтак суд вважає за необхідне доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь відносно обвинувачених ОСОБА_12 та ОСОБА_10 .

Керуючись ст.ст. 217, 314, 334, 376, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Обрати щодо ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 365 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на строк до два місяці, а саме: до 28.05.2024 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_12 обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримувати від спілкування зі свідками сторони обвинувачення;

- не відлучатись із Закарпатської області без дозволу без суду;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_12 , що в разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_12 направити для виконання до СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, який повинен поставити на облік обвинуваченого ОСОБА_12 як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням даної ухвали відносно обвинуваченого ОСОБА_12 покласти на прокурора.

Позовну заяву представника позивачів ОСОБА_4 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_18 до ОСОБА_10 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням - залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити цивільним позивачам, що в разі не усунення недоліків у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_10 та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 365 КК України у відкритому судовому засіданні на 14 год. 00 хв. 04 квітня 2024 року в залі судових засідань в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду за участю прокурора, потерпілих, їх представників, обвинувачених та їх захисників.

Доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації в порядку, визначеному законодавством, скласти досудову доповідь відносно обвинувачених:

- громадянина України ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця с. Охматів Жашківського району Черкаської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , із вищою освітою, одруженого, раніше не судимого, співробітника військовослужбовця Служби Безпеки України;

- громадянина України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , я, уродженця м. Костопіль Костопільського району Рівненської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , одруженого, із вищою освітою, раніше не судимого, співробітника військовослужбовця Служби Безпеки України.

Встановити строк представлення досудової доповіді до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області до 25 квітня 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_22