Справа № 953/2090/24
н/п 1-кс/953/2590/24
УХВАЛА
"11" квітня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
10 квітня 2024р. до суду надійшло клопотання слідчого УСБУ в Харківській області ОСОБА_3 . погоджене з прокурором ОСОБА_4 про арешт майна, вилученого на підставі ухвали слідчого судді від 03.04.2024р. при обшуку, проведеному 09.04.2024 за адресою проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 .
Слідчий, прокурор у судове засідання не з`явились, подали суду спільну заяву про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Власник тимчасово вилученого майна та його захисник у судове засідання не з`явились, подали до суду заяви про розгляд клопотання без їх участі, проти арешту майна заперечували.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
09.04.202 при обшуку, проведеному на підставі ухвали слідчого судді від 02.04.2024р. за місцем мешкання ОСОБА_5 вилучене майно, яке слідчий просить арештувати. Місце зберігання тимчасово вилученого майна слідчий просив визначити разом із матеріалами кримінального провадження за знищення кімнати зберігання речових доказів внаслідок авіаудару рф 02.03.2022.
Відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1, п.3 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні та конфіскації майна, як виду покарання.
Вилучене при обшуках майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також відповідає меті визначеній п.3 ч.2 ст.170 КПК України, тому клопотання підлягає задоволенню.
При визначенні способу арешту майна у відповідності до положень п.5, п.6 ч.2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, зважаючи на розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для третіх осіб, вважає за необхідне накласти арешт з забороною розпорядження та користування арештованим майном.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт з забороною розпорядження та користування на майно: телефон Zte Blade A51, Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , Sim: НОМЕР_3 , телефон Nomi Imei 1: НОМЕР_4 , Imei 2: НОМЕР_5 , «HTC», imei1: НОМЕР_6 , IMEI-2: НОМЕР_7 із сім-карткою з номером НОМЕР_8 , належне підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зберігання арештованого майна здійснювати разом із матеріалами кримінального провадження.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1