УХВАЛА

Іменем України

23 лютого 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором - начальником Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , (зі слів): має вищу освіту, неодружений, дітей на утриманні не має, безробітний, раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 201-1, ч.4 ст. 246, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України (далі КК України), у кримінальному провадженні №0000242 від 10.06.2022,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 13.11.2023 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира із клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

1.2. Вказується, що ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000242 від 10.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 201-1, ч. 4 ст. 246, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України стосовно того, що не пізніше січня 2021 року ОСОБА_9 , являючись власником та фактичним керівником ТОВ «ДІКО Україна», а із 24.05.2022 власником та фактичним керівником ТОВ «ЕКОВУД-К», з метою особистого неправомірного збагачення розробив злочинний план реалізації за кордоном пиломатеріалів, отриманих шляхом переробки незаконно зрубаних дерев, через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом складання та використання завідомо підроблених офіційних документів, які б підтверджували достовірність факту законного набуття пиломатеріалів та були використані в подальшому для отримання у територіальних підрозділах Державного агентства лісових ресурсів України Сертифікатів.

Вказується, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушень причетний, зокрема, ОСОБА_5 який не маючи господарських операцій з купівлі-продажу лісоматеріалів та пиломатеріалів між ФОП ОСОБА_5 з однієї сторони та низкою фізичних осіб-підприємців, приватних підприємств та господарських товариств з іншої, усвідомлюючи, що у такий спосіб до бланків заздалегідь підшуканих ним особисто та іншими особами бланками накладних з наявними на них відтисками печаток суб`єктів господарювання вносяться неправдиві відомості, з метою надання вказаним документам статусу офіційних та їх подальшого використання цих підроблених офіційних документів під час оформлення Сертифікатів, умисно, у період з 12.08.2021 по 04.10.2021, використав печатку ФОП ОСОБА_5 для посвідчення таких документів на загальну суму 3 230 340 гривень, які останній використав для маскування факту виготовлення пиломатеріалів із незаконно зрубаного лісу, а також отримання Сертифікатів з метою подальшої реалізації цих пиломатеріалів за кордоном, шляхом переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, а також ОСОБА_5 умисно надав та використав свої особові карткові рахунки для зняття та подальшого розподілу грошових коштів в сумі 2 761 200 грн, зарахованих на указані карткові рахунки ТОВ «ДІКО УКРАЇНА» за начебто придбані у ФОП ОСОБА_5 пиломатеріали, між іншими учасниками групи, у тому числі шляхом перерахування частини коштів в сумі 703 562,55 грн на особовий рахунок ОСОБА_9 .

1.3. 30.10.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 201-1, ч.4 ст. 246, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

1.4. Посилаючись на наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні ряду інкримінованих кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК та неможливістю запобігання вказаним ризикам шляхом застосуванням більш м`якого запобіжного заходу, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Підозрюваний ОСОБА_5 у судові засідання 14.11.2023, 15.11.2023, 20.11.2023, 27.11.2023, 28.11.2023, 29.11.2023 для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу не з`явився, причини неприбуття підозрюваного в засідання визнані неповажними.

2.3. 29.11.2023 ухвалою слідчого судді за клопотання прокурора постановлено здійснити привід підозрюваного ОСОБА_5 до слідчого судді для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 01.12.2023.

2.4. 01.12.2023 підозрюваний у судові засідання доставлений не був, відповідно до листа УСБУ в Житомирській області виконати ухвалу суду про привід не представилось за можливе.

2.5. 04.12.2023 ухвалою слідчого судді за клопотанням прокурора надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою приводу до слідчого судді для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на шість місяців.

2.6. 22.02.2024 о 13 год. 25 хв. ОСОБА_5 затримано на підставі ухвали від 04.12.2023.

2.7. 23.02.2024 ОСОБА_5 доставлено до Корольовського районного суду м. Житомира.

2.8. 23.02.2024 у судовому засіданні захисником підозрюваного ОСОБА_6 заявлено відвід слідчому судді, у задоволенні якого ухвалою судді ОСОБА_10 відмовлено.

2.9. 23.02.2024 у судовому засіданні другим захисником підозрюваного ОСОБА_7 заявлено відвід слідчому судді, у задоволенні якого ухвалою судді ОСОБА_11 відмовлено.

2.10. Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали, посилаючись на реалізацію підозрюваним ризиків щодо ухиляння від слідства та суду просили клопотання задовольнити.

2.11. Захисники у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків, на які посилається слідчий та стверджували про можливість обрання до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

2.12. Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав позицію своїх захисників.

ІІІ. НОРМИ КРИМІНАЛЬНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА

3.1. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

3.3. За змістом частини другої статті 177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.4. Згідно із частиною 1 статті 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

3.5. Відповідно до частини 3 статті 183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

3.6. Згідно із пунктом 3 частини 5 статті 182 КПК розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3.7. Відповідно до частини 1 статті 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

(і) Щодо затримання підозрюваного на підставі ухвали слідчого судді

4.1. Відповідно до протоколу затримання від 22.02.2024 вбачається, що затримання підозрюваного ОСОБА_5 мало місце 22.02.2024 о 13:25 год. у м. Києві на підставі ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 від 04.12.2023.

4.2. Слідчий суддя відхиляє доводи захисників підозрюваного про незаконність затримання ОСОБА_5 , оскільки таке затримання здійснено на виконання ухвалою слідчого судді від 04.12.2023 про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , строк дії якої станом на час затримання не закінчився. При цьому, доводи сторони захисту про начебто втрату чинності ухвали слідчого судді від 04.12.2023 є безпідставними, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 жодного разу до моменту його затримання, добровільної участі у розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу не взяв, а подання 06.12.2023 підозрюваним до канцелярії суду клопотання про анулювання ухвали про дозвіл на затримання, без явки до слідчого судді, з подальшим зникненням підозрюваного з приміщення суду, з урахуванням попередньої та подальшої поведінки підозрюваного, явно свідчить про вчинення підозрюваним дій, направлених на зловживаючи своїми процесуальними правами, без реального наміру брати участь у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, що здійснені з метою перешкоджання та уникнення застосування до нього запобіжного заходу, що суперечить завданню кримінального провадження.

4.3. Верховний Суд у складі Касаційного кримінального суду у постанові від 24.09.2019 у справі №755/10138/16-к сформулював висновок про те, що багаторазове відкладення судових засідань через неявку захисника та засудженого свідчить про наявність у діях таких осіб зловживання своїми правами, що має своїм наслідком безпідставне затягування процесу.

4.4. Верховний Суд у складі Касаційного кримінального суду у ухвалі від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к зазначив правовий висновок, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

4.5. Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя має з`ясувати наявність обставин, передбачених частиною 1 статті 194 КПК, а саме:

(іі) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.6. Згідно повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 30.10.2023 слідує, що ОСОБА_5 підозрюється: (і) у переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю лісоматеріалів, заборонених до вивозу за межі митної території України, за попередньою змовою групою осіб у особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-1 КК України; (іі) у незаконному збуті незаконно зрубаних дерев за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України; (ііі) у підробленні офіційних документів, вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України; (iv) у використанні підроблених офіційних документів, вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

4.7. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення у справі "O'Hara v. United Kingdom" of 16 October 2001, § 34).

4.8. Слідчий суддя ураховує, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які є необхідними для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (див. рішення ЄСПЛ у справі Murray v. the United Kingdom, § 55; K.-F. v. Germany, § 57; Erdagoz v. Turkey, § 51).

4.9. Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, що стверджується, зокрема: копією протоколу обшуку від 20.04.203, проведеного у транспортному засобі марки HONDA ACCORD, державний номерний знак НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_5 ; копіями протоколів допиту свідків ОСОБА_12 від 21.06.2023, ОСОБА_13 від 04.07.2023, ОСОБА_14 від 04.07.2023, ОСОБА_15 від 04.07.2023, ОСОБА_16 від 27.06.2023, ОСОБА_17 від 27.06.2023, ОСОБА_18 від 21.06.2023; копією протоколів про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 30.11.2022, 24.03.2023, 22.03.2023, а саме сім-картки НОМЕР_2 , якою користується ОСОБА_5 , сім-картки НОМЕР_3 , якою користується ОСОБА_9

(ііі) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.10. У клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме ризику того, що підозрюваний ОСОБА_5 може (1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду; (2) незаконного впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; (3) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

4.11. Слідчий суддя враховує кількість, суть та характер, багатоепізодність кримінальних правопорушень у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , найтяжчий з яких (за ч. 3 ст. 201-1 КК України), відносить до особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 10 до 12 років; кількість осіб, яким також повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні, невстановлення слідством всіх свідків у кримінальному провадженні, на яких підозрюваний прямо або опосередковано може незаконно впливати з метою їх відмови від показань, а також минулу поведінку підозрюваного, який жодного разу за викликом слідчого судді у судове засідання для участі у розгляді клопотання слідчого не прибув, відсутність обставин, які могли свідчити про поважність причин неявки підозрюваного за викликами слідчого, слідчого судді.

4.12. Слідчий суддя також враховує, що особу підозрюваного ОСОБА_5 , який офіційно не працевлаштований, будь-яких легальних джерел доходу не має, не одружений, не має осіб на утриманні, за повідомленим ним органу досудового розслідування місцем проживання у м. Києві під час виконання ухвали слідчого судді про привід від 29.11.2023 підозрюваного був відсутній, неможливості співробітниками УСБУ в Житомирській області тривалий час встановити місце знаходження та місце його перебування, а також те, що участь підозрюваного у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу була забезпечення лише більше ніж через три місяці після подання слідчим клопотання до суду (13.11.2023), а саме після затримання підозрюваного на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

4.13. Отже, наведені вище обставини в своїй сукупності дають слідчому судді достатні підстави для того щоб дійти висновку про наявність високого ступеня ймовірності подальшого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, втечі підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а так само високого ступеня ймовірності незаконного впливу на інших підозрюваних та свідків у кримінальному провадженні; а також продовження вчинення кримінальних правопорушень, у якому він підозрюється.

4.14. За вказаних обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення доведено наявність обставин, які дають достатні підстави вважати наявними значних ризиків вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, передбачених пп. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

(ііі) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.15. На переконання слідчого судді описані у п. 4.11-4.14. цієї ухвали ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

4.16. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, зазначених у п. 4.12. цієї ухвали, застосування застави як основного запобіжного заходу буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню. Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних пристроїв та можливістю спілкування з іншими особами (в т.ч. підозрюваними, свідками у кримінальному провадженні та на цей час невстановленими ймовірно причетними особами), що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

4.17. Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання встановленим ризикам, буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_5 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

4.18. Зважаючи на високу інтенсивність встановлених при розгляді клопотання ризиків, з урахуванням його особистих характеристик, слідчий суддя приходить висновку, що до підозрюваного слід застосувати винятковий запобіжний захід у виді тримання під вартою.

4.19. При цьому, вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, кількість ймовірних співучасників, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме до 27.03.2024 включно.

4.20. В свою чергу, згідно із ч.3 ст.183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. При цьому, підстави передбачені ч.4 ст.183 КПК України, в даному випадку, відсутні.

4.21. Отже, підозрюваному ОСОБА_5 слід визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави достатньої для забезпечення виконання обов`язків, передбачених КПК.

4.22. Зважаючи на суть, обставини та тяжкість кримінальних правопорушень, в яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , встановлені ризики, відомості про особу підозрюваного та його ухиляння від слідства та суду, індивідуальні особливості підозрюваного, слідчий суддя вважає, що лише застава, що становитиме 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та буде достатнім стримуючим фактором для запобігання існуючим ризикам кримінального провадження.

4.23. Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК при визначенні альтернативного запобіжного заходу, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 ряд обов`язків, які у разі внесення застави є необхідними, щоб запобігти подальшій реалізації встановлених вище ризиків.

4.24. У випадку внесення застави, строк дії таких обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, тобто до 27.03.2024 включно.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира

П О С Т А Н О В И В :

1. Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 27 березня 2024 року (включно).

3. Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 (дев"ятсот вісім тисяч чотириста) гривень.

4. Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок UA0000277, одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області, , МФО 820172 в ДКСУ, м. Київ, з призначенням платежу: «застава прізвище, ім`я, по батькові (найменування) платника, що вносить заставу та особи, за яку вноситься застава, № справи, суд, який постановив ухвалу про застосування запобіжного заходу.».

5. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у визначеному розмірі до закінчення строку дії цієї ухвали.

6. У разі внесення застави у визначеному цією ухвалою розмірі вважається, що до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та у такому випадку покласти на підозрюваного такі обов`язки:

(і) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на кожну вимогу;

(іі) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

(ііі) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

(іv) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними: ОСОБА_9 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , свідками у кримінальному провадженні, коло яких має право визначити та повідомити підозрюваному слідчий, прокурор у кримінальному провадженні;

(v) здати до СУ ГУНП в Житомирській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

(vі) носити електронний засіб контролю.

7. Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави, визначити з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави до 27 березня 2024 року (включно).

8. Попередити підозрюваного, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

9. Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом, а також підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

10. Контроль за виконанням ухвали щодо виконання покладених на підозрюваного обов`язків у разі внесення застави покласти на слідчих СУ ГУНП в Житомирській області, які здійснюють досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000242.

11. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя Костянтин ШАЛОТА