Справа № 947/9785/24
Провадження № 1-кс/947/6956/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0003673 від 21.09.2023 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, уродженець міста Маріуполя, громадянин України, не одружений, з вищою освітою, зі слів офіційно працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду міста Одеси надійшло клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0003673 від 21.09.2023року відносно ОСОБА_4 ..

Обставини вчинення кримінального правопорушення викладені прокурором письмово в клопотанні.

Прокурор звертається з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту у зв`язку з тим, що на даний час не сплили ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав у повному обсязі.

Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечували частково та просили застосувати нецілодобовий домашній арешт.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими клопотання обґрунтовується, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно ч.6 ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 6 ст.199 КПК України,у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

При розгляді клопотання слідчого, виконуючи вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчий суддя застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Згідно п.32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, та відповідно до п.219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» («NechiporukandYonkalo v. Ukraine») від 21 квітня 2011 року, заява №42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

26.03.2024 повідомлення про підозру про вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.190 КК України, складено та вручено підозрюваній.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 27.03.2024 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 24 травня 2024 року

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.190 КК України, повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме

-заявами потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про вчинення стосовно них шахрайських дій про вчинення стосовно них кримінальних правопорушень;

-протоколами допиту потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які повідомили, що на сайті «ОLX» їм писали невідомі особи, які пропонували придбати виставлений для продажу товар, після чого відправляли посилання на сайт, під приводом оформлення послуги «ОLX-доставка». При переході на зазначений сайт, вводили дані своїх банківських карток, після чого з банківських рахунків відбувалися зняття грошових коштів;

-протоколом огляду фішингового сайту від 11.10.2023, який використовувався при вчиненні кримінальних правопорушень;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який повідомив, що він працює охоронцем у магазині «АТБ» та пам`ятає дівчину, яка приходила до магазину «АТБ», де на касі здійснювала зняття грошових коштів у великих розмірах, за допомогою мобільного телефону;

-протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 , у ході якого останній впізнав на фото ОСОБА_11 , яка приходила до супермаркету «АТБ», де знімала великі грошові суми;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, а саме копій відеозаписів з камер відеоспостереження з ТОВ «АТБ-маркет», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Семена Палія, 103, на яких зафіксовано факт зняття ОСОБА_11 грошових коштів з банківської картки потерпілого ОСОБА_7 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, а саме копій відеозаписів з камер відеоспостереження з ТОВ «АТБ-маркет», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Семена Палія, 103, на яких зафіксовано факт зняття грошових коштів ОСОБА_11 з банківської картки потерпілої ОСОБА_8 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, а саме копій відеозаписів з камер відеоспостереження з ТЦ «Волна», розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , на яких зафіксовано факт зняття грошових коштів ОСОБА_12 з банківської картки потерпілої ОСОБА_6 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, а саме копій відеозаписів з камер відеоспостереження з ТОВ «АТБ-маркет», розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Семена Палія, 113-д, на яких зафіксовано факт зняття грошових коштів ОСОБА_11 з банківської картки потерпілої ОСОБА_9 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, які перебувають у володінні АТ КБ «Приватбанк» від 25.01.2024, у ході якого вилучені відомості про рух грошових коштів потерпілої ОСОБА_6 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, які перебувають у володінні АТ «Універсал Банк», у ході якого вилучені відомості про рух грошових коштів потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ;

-протоколами огляду речових доказів мобільних телефонів та комп`ютеної техніки, вилучених у ході обшуків за адресами: АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_5 ; АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_2 , у ході яких встановлені листування підозрюваних щодо вчинення кримінальних правопорушень, смс-повідомлення з ідентифікаційними даними банківських карток, з якими здійснювалися шахрайські дії та інші відомості, що мають доказове значення для досудового розслідування;

-протоколами тимчасових доступів до речей і документів, які перебувають у володінні АТ «Універсал Банк», у ході яких вилучені відомості про рух грошових коштів на банківських рахунках підозрюваної ОСОБА_11 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, які перебувають у володінні АТ «ПУМБ», у ході якого вилучені відомості про рух грошових коштів на банківських рахунках підозрюваної ОСОБА_11 ;

-протоколом тимчасового доступу до речей і документів, які перебувають у володінні АТ «Сенс Банк» у ході якого вилучені відомості про рух грошових коштів на банківських рахунках підозрюваного ОСОБА_12 ;

-результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

-протоколами допитів підозрюваних ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , які визнали свою вину у вчиненні кримінальних правопорушень та надали показання щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень;

Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, враховуючи суспільно-небезпечний характер такого діяння, вчиненому в умовах воєнного стану, а також характеризуючи дані підозрюваного, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує, що підозрюваний наразі притягується до кримінальної відповідальності за іншими кримінальними провадженнями, не є одруженим, не має дітей на утриманні, не має офіційного місця роботи.

Крім того, із врахуванням того, що досудове розслідування триває, вживаються заходи щодо встановлення місця знаходження та вилучення всіх документів щодо неправомірних дій ОСОБА_4 та інших невстановлених осіб, які приймали участь у вчиненні кримінальних правопорушень, а тому підозрюваний може безперешкодно знищити, сховати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, тому ризик передбачений п.2 ч.1 ст.177 КПК України доведений. Слідчий суддя при цьому враховує специфіку розслідування інкримінованого кримінального правопорушення, яке пов`язане із несанкціонованими діями з інформацією, яка обробляється в автоматизованих системах.

В частині існування ризику впливу підозрюваного на свідків в рамках кримінального провадження, слідчий суддя враховує те, що відповідно до передбаченої КПК процедури показання свідків отримуються спочатку на стадії досудового розслідування шляхом їх допиту слідчим чи прокурором, а згодом після направлення обвинувального акта до суду такі показання отримуються та перевіряються на стадії судового розгляду шляхом безпосереднього допиту особи в судовому засіданні (статті 23,224,352 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили, слідчий суддя приходить до переконання про доведеність існування ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику ймовірного впливу підозрюваного на свідків.

Що стосується посилання сторони обвинувачення на наявність в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, у вигляді можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до переконання, що вказані доводи сторони обвинувачення не знайшли свого підтвердження. Будь-які відомості, які б могли свідчити про існування вищенаведеного ризику у слідчого судді на теперішній час відсутні. За таких обставин, на думку слідчого судді, стороною обвинувачення не доведено існування в рамках даного кримінального провадження означеного ризику, а відповідні посилання сторони обвинувачення є безпідставними.

Так, згідно ч.1, ч.2 ст.182 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаченого покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, як вбачається з правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

В свою чергу вказана міра запобіжного заходу в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині.

Щодо можливості застосування нецілодобового домашнього арешту, то наразі стороною захисту не доведено працевлаштування підозрюваного.

Враховуючи викладене, оскільки в судовому засіданні прокурором доведено обставин, передбачених п.3 ч.1 ст.194 КПК України, вважаю, що запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 зможе продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням обов`язків визначених в ухвалі Київського районного суду м. Одеси від 27.03.2024 року.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0003673 від 21.09.2023року відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 дію запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту заборонивши підозрюваному залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 до 12 жовтня 2024 року включно.

Продовжити строк дії обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , до 22 липня 2024 року включно, викладених в ухвалі Київського районного суду м. Одеси від 27.03.2024 року.

У разі порушення підозрюваним ОСОБА_4 вказаних обов`язків, а також його процесуальних обов`язків підозрюваного за клопотанням сторони обвинувачення слідчим суддею (судом) може бути вирішено питання про зміну запобіжного заходу на більш суворий.

На ухвалу протягом п`яти днів з моменту її оголошення до Одеського апеляційного суду може бути подано апеляцію, подача якої не зупиняє дії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1