Справа № 752/3615/24
Провадження № 1-кс/752/1651/24
У Х В А Л А

26 березня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі заявника клопотання адвоката ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, подане в порядку ст. 174 КПК України, -

ВСТАНОВИВ:

до Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0002227 від 28.07.2023 року про скасування арешту майна, що належить ОСОБА_5 .

Звертаючись з клопотанням в порядку ст.174 КПК України заявник вказує, що ухвалою Київського апеляційного суду від 26.09.2023 було накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуку 16.08.2023 року за адресою: АДРЕСА_2. Вважає, що арешт майна було накладено необгрунтовано, а потреба в подальшому його застосуванні відпала. Зазначав, що клопотання про арешт майна не містить жодних доказів того, що вилучене майно на яке було накладено арешт було знаряддям чи засобом вчинення злочину, зберегло на собі сліди вчинення злочину або необхідні органу досудового розслідування для проведення експертного дослідження. Слідчим не обгрунтовано, які обставини вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України, можуть бути підтверджені вилученим майном, зокрема мишками до комп`ютерів, клавіатурами, зарядками, навушниками. Крім того, звертав увагу, що клопотання про арешт не містить жодних доказів щодо потерпілого у межах кримінального провадження № 0002227, не зазначено кому саме завдана матеріальна шкода, що суперечить положенням ч.1 ст. 91 КПК України. Кримінальне провадження № 0002227 розслідується без події злочину та відсутності потерпілого, що підтверджується відсутністю підозри та проведенні інших слідчих дій.

З урахуванням наведеного просив скасувати арешт накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 26.09.2023 року у кримінальному провадженні № 0002227.

В судовому засіданні представники власника майна підтримали доводи клопотання та просили його задовольнити, скасувати арешт.

Прокурор у судовому засіданні відсутній, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя, вислухавши учасників кримінального провадження, вивчивши клопотання про скасування арешту майна, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002227 від 28.07.2023 року здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26.09.2023 року скасовано ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28.08.2023 року та задоволено клопотання прокурора про арешт майна.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Крім того, відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Слідчий суддя, оцінюючи наведені заявником доводи, не вважає їх переконливими, оскільки вони не доводять наявність підстав для скасування рішення суду про накладення арешту.

Заявником не надано доказів на підтвердження того, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002227, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2023 року, наразі завершено.

При цьому доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність, що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на зазначені в клопотанні речі на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилаються заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

Враховуючи викладене, на думку слідчого судді, відсутні правові підстави для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.7,9,22,98,170-174,369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, що був накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 26.09.2023 року, вилучене під час обшуку 16.08.2023 року за адресою: АДРЕСА_2, а саме - 108 навушників, 139 мишок до ПК, 12 клавіатур, 9 системних блоків, 117 зарядних пристроїв, 24 «Wi-Fi» роутерів, 21 мобільний телефон, 6 ноутбуків, 1 безперебійник, 1 машинки для підрахунку грошових коштів «BillCounter», 2 «Starlink», 2 «Powerbank», записників, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1