Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/2111/24
Провадження № 1-кс/644/393/24
26.03.2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000427 від 20.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України

про арешт майна

У С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді надійшло клопотання про арешт майна. На обґрунтування клопотання вказано наступне.

В провадженні СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2ГУНПв Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 000427 від 20.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 18.03.2024 приблизно о 16:15 год. невстановлена особа чоловічої статі, перебуваючи біля супермаркету "Клас", що розташований за адресою: м. Харків, пр-т. Героїв Харкова, буд. 295, шахрайським шляхом заволодів велосипедом марки "Cyclone", що належав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого останньому завдав матеріальну шкоду.

В ході досудового розслідування допитано в якості потерпілого гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що в нього у власності є велосипед червоного кольору марки «Cyclone» модель «RX 13» (26 дюймів). 18.03.2024 він зустрівся зі своєю подружкою та вони разом поїхали кататися в парк «Зелений Гай». Далі приблизно о 16:00 год., вони приїхали до супермаркету «Клас», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де до нього підійшов раніше незнайомий чоловік на вид приблизно 35 років та почав питати про його велосипед червоного кольору марки «Cyclone». Далі цей чоловік попрохав потерпілого проїхатися на його велосипеді, на що той погодився, але при умові, що поруч буде їхати його знайома ОСОБА_6 . Чоловіка це також влаштувало і вони разом з ОСОБА_6 поїхали в бік станції метро «Індустріальна». Десь через 3 хвилини вони повернулися і чоловік знову попрохав потерпілого ще раз проїхатися на велосипеді, але вже один, бо ОСОБА_6 не схотіла їхати з ним, на що той погодився і дав проїхатись на велосипеді, однак назад той чоловік вже не повернувся.

Потерпілому ОСОБА_5 було пред`явлено фото для впізнання, в ході якого він впізнав чоловіка, який заволодів його велосипедом. Ним виявився ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також було в ході досудового розслідування встановлено свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який повідомив, що з жовтня 2023 він підробляє двірником у будинку за адресою: АДРЕСА_2 . 19.03.2024 приблизно о 18:00 год. до нього приїхав малознайомий на ім`я ОСОБА_7 та попрохав залишити в нього на зберігання та ремонт велосипед червоного марки «Cyclone», серійний номер « НОМЕР_1 », на що свідок погодився, оскільки мав ключі від підвального приміщення. Перед цим, ОСОБА_8 , запитав в ОСОБА_9 чи не крадений цей велосипед, на що той запевнив його, що цей велосипед належить йому.

Свідкові ОСОБА_8 було пред`явлено фото для впізнання, в ході якого він впізнав чоловіка, яким є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

21.03.2024 свідок ОСОБА_8 добровільно видав співробітникам поліції велосипед червоного кольору марки «Cyclone» з серійним номером « НОМЕР_1 »

Велосипед червоного кольору марки «Cyclone» модель «RX 13» з серійним номером « НОМЕР_1 » визнаний речовим доказом на підставі постанови про визнання речовим доказом від 21.03.2024.

Сторона обвинувачення до суду не з`явилась, слідчим ОСОБА_3 надана заява про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській за процесуальним керівництвом Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 000427 від 20.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18.03.2024 приблизно о 16:15 год. невстановлена особа чоловічої статі, перебуваючи біля супермаркету "Клас", що розташований за адресою: м. Харків, пр-т. Героїв Харкова, буд. 295, шахрайським шляхом заволодів велосипедом марки "Cyclone", що належав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого останньому завдав матеріальну шкоду.

В ході досудового розслідування, 21.03.2024 свідок ОСОБА_8 , в порядку передбаченого ст. 100 КПК України, добровільно видав викрадений велосипед марки «Cyclone» модель «RX 13» з серійним номером « НОМЕР_1 ».

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 21.03.2024, велосипед червоного кольору марки «Cyclone» модель «RX 13» з серійним номером « НОМЕР_1 », визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 000427 від 20.03.2024.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Слідчим в клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. За таких обставин приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С ТА Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000427 від 20.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на велосипед червоного кольору марки «Cyclone» модель «RX 13» з серійним номером « НОМЕР_1 », який був добровільно виданий 21.03.2024 свідком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1