Справа № 947/828/24
Провадження № 1-кс/947/381/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 погодженого з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001058 від 25.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001058 від 25.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

Досудовим розслідування встановлено, що в ході виконання заходів з протидії корупційним проявам в органах місцевого самоврядування, Южним МРВ УСБУ в Одеській області отримано інформацію стосовно протиправної діяльності з боку посадових осіб Южненської міської ради Одеського району Одеської області (далі ЮМР), які створили та використовують схему одержання неправомірної вигоди від підрядних організацій за сприяння їм в укладанні договорів про надання послуг.

Також встановлено, що заступник міського голови начальник управління житлово комунального господарства Южненської міської ради ОСОБА_6 схиляє підприємця ОСОБА_7 до сплати йому неправомірної вигоди за сприяння в підписанні з ним договору на капітальні та поточні ремонти приміщень, розташованих в м. Южне. При цьому сума неправомірної вигоди становить 15% від загальної суми тендеру. В разі відмови ОСОБА_6 погрожує заборонити розпоряднику коштів місцевого бюджету укладати з ним відповідний договір, а запропонує іншого підрядника на умовах передачі вищевказаної суми неправомірної вигоди.

При цьому ОСОБА_6 запропонував ОСОБА_7 виконання робіт на вказаних неправомірних умовах за двома підрядами про поточні ремонти будівель у м. Южне на суми 200000 гривень та 3200000 гривень, за якими вже підготовлено проектну документацію та погоджено їх виконання впорядку сесії.

30.10.2023 укладено договір № ПР-1 на поточний ремонт приміщення комунальної власності за адресою: АДРЕСА_1 , на загальну суму приблизно 520 000,00 гривень. Після укладання вказаного договору ОСОБА_6 , повідомив ОСОБА_7 про те, що останній повинен передати грошові кошти у розмірі 10% від суму проведення публічної закупівлі на адресу ОСОБА_6 після виконання вказаних робіт.

Так, 05.12.2023 було підписано останній акт виконаних робіт за договором № ПР-1 від 30.10.2023, однак станом на дату підписання останнього акту виконаних робіт поточний ремонт приміщення комунальної власності за адресою: АДРЕСА_1 , фактично завершений не був, це підтверджується результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які станом на теперішній час знаходяться на розсекречуванні.

Також встановлено, що заступник Голови ЮМР ОСОБА_6 систематично одержує неправомірну вигоду у розмірі 15% від суми тендеру за укладання відповідного договору з керівником та засновником ТОВ «ЮЖФАСАД», , ОСОБА_8 , який також зареєстрований як ФОП ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_1 . Крім того, ОСОБА_8 являється фактичним власником ФОП ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_2 та ФОП ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_3 . Вказані ЮО та ФОП систематично приймають участь та одержують перемогу у державних закупівлях та тендерах Южненської міської ради.

З метою недопущення перемоги на тендері інших учасників, ОСОБА_6 , під час організації тендерних процедур, безпідставно визначаються вимоги під специфічні якості вказаних підрядників. Зокрема, безпідставно визначається обов`язкова умова щодо наявності у підрядника певних спеціалістів за фахом, стажем роботи, кількості таких спеціалістів тощо.

Неправомірна вигода передається вказаним підрядником за рахунок неналежного виконання окремих будівельних робіт, закупок неякісного будівельного матеріалу, використання неоформлених працівників, ухилення від сплати податків тощо.

Зокрема, з використанням вказаної схеми, між ТОВ «ЮЖФАСАД», та Управлінням капітального будівництва Южненської міської ради, , 17.01.2023 укладено договір на капітальний ремонт частини підвального приміщення Ліцею № 1 Южненської міської ради Одеського району Одеської області з влаштуванням найпростішого укриття, що планується використовувати для укриття учасників освітнього процесу за адресою: АДРЕСА_2 (ДК 021:2015- 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) на суму 12 497 872,00 грн.

Між ФОП ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_1 , та Управлінням капітального будівництва Южненської міської ради, , 07.06.2023 укладено договір на капітальний ремонт покрівлі з утепленням комунального закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №3 «Веселка» комбінованого типу Южненської міської ради Одеського району Одеської області, за адресою: вул. Будівельників, 15, м. Южне, Одеського району, Одеської області (ДК 021:2015- 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) на суму 5 963 257,00 грн.

Також, між ФОП ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_2 та Фондом комунального майна Южненської міської ради, , 13.09.2023 укладено договір на поточний ремонт приміщень №1-7, шлюз №8, туалет №9, спуск у підвал №I, коридор №II ПРУ № 56535, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , на суму 2 262 379,00 грн.

Крім того, між ФОП ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_3 та Фондом комунального майна Южненської міської ради, , 13.09.2023 укладено договір на поточний ремонт приміщень ПРУ № 56529, які розташовані за адресою: АДРЕСА_4 , на суму 7 699 747,00 грн.

28.11.2023 допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який під час допит повідомив, що заступник міського голови начальник управління житлово-комунального господарства Южненської міської ради ОСОБА_6 , впливає на державні закупівлі, що укладаються між Южненської міською радою та ТОВ «ЮЖФАСАД», , в особі ОСОБА_8 , який також зареєстрований як ФОП ОСОБА_8 , РНОКПП: НОМЕР_1 . Крім того, ОСОБА_8 являється фактичним власником ФОП ОСОБА_9 , РНОКПП: НОМЕР_2 та ФОП ОСОБА_10 , РНОКПП: НОМЕР_3 . Вказані юридичні особи та ФОП систематично приймають участь та одержують перемогу у державних закупівлях та тендерах Южненської міської ради. Додатково ОСОБА_7 повідомив, що ТОВ «ЮЖФАСАД», , ФОП ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_1 , ФОП ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_2 , ФОП ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_3 , уклали договори з Управлінням капітального будівництва Южненської міської ради, та Фондом комунального майна Южненської міської ради на виконання поточних ремонтів та капітальних ремонтів об`єктів нерухомості у м. Южне. Також ОСОБА_7 повідомив, що ОСОБА_11 працює бухгалтером у ФОП ОСОБА_8 та приймає безпосередню участь в укладанні договорів вказаного ФОП.

03.01.2024 під час отримання заступником міського голови начальником управління житлово комунального господарства Южненської міської ради ОСОБА_6 неправомірної вигоди у розмірі 10% від суми за договором № ПР-1 від 30.10.2023 на поточний ремонт приміщення комунальної власності за адресою: АДРЕСА_1 , що становить 51 000,00 гривень, останнього було затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

03.01.2024 в ході обшуку домоволодіння за місцем мешкання ОСОБА_6 , на земельній ділянці з кадастровим номером :02:006:0227, що розташована за адресою: Одеська область, м.Южне, координати 460 3709.2 N , 310 0530.6 Е було виявлено та вилучено наступне:

-53 купюри номіналом 500 гривень, 1 купюра номіналом 200 гривень на загальну суму 26 700 гривень;

-планшетний пристрій IPad 16 GB, модель МЕ 991LL/А, імеі НОМЕР_4 ;

-5 банківських карток, а саме АТ «ПриватБанк»: 5363-5426-0317-5515, 5523-2458-0134-9018, НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , та МТБ банк НОМЕР_7 .

-грошові кошти, а саме: 38 купюр номіналом 100 гривень, 39 купюр номіналом 200 гривень, 165 купюр номіналом 500 гривень, 15 пачок кожна упакована в банківську стрічку від 01.01.2024 по 100 банкнот у кожній пачці на загальну суму 750 000 гривень та 700 банкнот номіналом 1000 гривень на загальну суму 1 544 100 гривень;

-планшетний пристрій IPad Air, модель МХН722Р/А, імеі НОМЕР_8 ;

-грошові кошти на загальну суму 10455 євро та 11 000 гривень;

-чотири карти АТ «ПриватБанк»: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , три карти Marfin Bank: НОМЕР_13 , НОМЕР_13 , НОМЕР_13 , одна картка

МТБ банк НОМЕР_14 ;

-довідка військово лікарняної комісії на ім`я ОСОБА_6 від 26.05.22 № 14.

Постановою слідчого від 04.01.2024 вище перелічене вилучене в ході особистого обшуку майно, у відповідності до ст.98 КПК України, визнано речовими доказами, оскільки в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати що воно є знаряддям та об`єктом протиправних дій та зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, виявити які вдасться лише за допомогою проведення слідчих дій та відповідних експертиз із залученням судових експертів.

Слідчий звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити, з підстав викладених письмово.

Представник особи щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання про арешт майна, посилався на його необґрунтованість. Звернув увагу на те, що вилучена довідка військово лікарняної комісії на ім`я ОСОБА_6 , не має жодного відношення до кримінального провадження, щодо накладення арешту на інше майно, то органом досудового розслідування не доведено застосування такого засобу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна. Просив залишити клопотання без задоволення.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

Частиною другою ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п.1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення : 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, з матеріалів, доданих з клопотанням вбачається, що слідчою під час складання вищевказаного клопотання не в повній мірі дотримані вимоги вищевказаних норм КПК України.

Так, на думку слідчого судді клопотання про арешт майна не відповідає вимогам кримінального процесуального Закону, з огляду на таке.

Так, на думку слідчого судді клопотання про арешт майна не відповідає вимогам кримінального процесуального Закону, з огляду на таке.

Слідчим при складанні клопотання про накладення арешту на майно не дотримані вимоги п.3 ч.2 ст.171 КПК України, оскільки у матеріалах, долучених до клопотання відсутні будь-які факти, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Згідно з нормами Глави 10 та Глави 17 КПК України, правові підстави, з яких слідчим вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як вбачається з поданого клопотання та долучених в його обґрунтування матеріалів, слідчим під час складання клопотання не було дотримано вимог ч.2 ст.171 КПК України, що позбавляє можливості слідчого суддю розглянути таке клопотання по суті.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З поданого клопотання вбачається, що досудове розслідування в рамках даного кримінального провадження здійснюється за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.204 КК України.

В даному клопотанні слідча зазначає, що вилучене майно, має доказове значення для даного злочину та має значення для обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Крім того, в клопотанні не було наведено відповідного обґрунтування необхідності арешту грошових коштів, що були вилучені під час проведення обшуку за адресою: Одеська область, м.Южне, координати 460 3709.2 N , 310 0530.6 Е, посилання причетності такого майна до кримінального провадження №0001058 від 25.07.2023, за фактом одержання посадовими особами Южненської міської ради неправомірної вигоди від підрядних організацій за сприяння їм в укладанні договорів про надання послуг та джерела походження грошових коштів, їх відповідності критеріям, передбаченим ч.1 ст.98 КПК України для речових доказів.

Слідчим не встановлено походження грошові кошти на загальну суму 10455 євро та їх належного власника із врахуванням заперечень сторони захисту.

Крім того, клопотання не містить обгрунтування необхідності накладення арешту на довідку військово лікарняної комісії на ім`я ОСОБА_6 від 26.05.22 № 14.

Так, будь-яке обґрунтування, на підставі якого слідчий суддя міг би вирішити питання обґрунтованості вказаних доводів сторони обвинувачення, зокрема перевірити факт відповідності майна категоріям речових доказів (ч.1 ст.98 КПК України), дане клопотання не містить.

Відтак, оскільки за винятком викладених у даному клопотанні фактичних обставин даного кримінального провадження таке клопотання містить відповідні норми законодавства, якими регламентується порядок та підстави накладення арешту майна, між тим останнє не містить належного обґрунтування, яке б давало підстави для висновку про відповідність вилученого майна категорії речових доказів, а також яке б свідчило про наявність необхідності в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що вказане клопотання підлягає поверненню прокурору.

За таких обставин та враховуючи викладене, керуючись ст.ст.171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 погодженого з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001058 від 25.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання повного тексту ухвали слідчого судді.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1