СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , потерпілої ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 в порядку ст.303 КПК України на постанову про відмову у задоволенні клопотання від 04.08.2023,

в кримінальному провадженні №0000592 від 28.01.2020,-

ВСТАНОВИВ:

Потерпіла ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва зі скаргою, у якій просить скасувати постанову слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання від 04.08.2023 у кримінальному провадженні № 0000592 від 28.01.2020.

В обґрунтування скарги зазначає, що 28.09.2023 потерпіла звернулась з клопотанням про призначення експертизи та надала перелік питань. Слідчий СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 04.08.2023 винесла постанову про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи. Постанову потерпіла отримала 29.09.2023. Заявник вважає, що винесена постанова є необґрунтованою та немотивованою. Звертає увагу, що проведення експертизи необхідне для виконання завдань кримінального провадження, оскільки у потерпілої наявні фотографії місця розташування трупу, що вказують на ознаки насильницької смерті.

У судовому засіданні заявник підтримала скаргу з підстав, викладених у ній. Зазначила, що у справі необхідно провести портретну експертизу по фотографії.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування врегульовано главою 26 КПК України. Статтями 303, 304 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, право на оскарження та строк подання скарги.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Слідчим суддею встановлено, що 28.08.2023 ОСОБА_3 звернулась до Солом`янського УП ГУНП у м. Києві із клопотанням про проведення експертизи з питання дослідження фотографії з місця вчинення злочину та фіксацією розташування тіла.

Постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 04.08.2023 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про призначення експертизи.

Постанова мотивована тим, що портретна експертиза призначається у ситуаціях, коли органи досудового розслідування або суд не мають можливості іншим шляхом встановити особу, що зображена на фотознімках та/або відеозаписах. Питання № 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, які виклала у своєму клопотанні ОСОБА_3 відносяться до судово-медичної експертизи, яка проводиться з метою встановлення причин смерті. У матеріалах кримінального провадження наявний висновок судово-медичного експерта Київського міського клінічного бюро № 1390 від 09.07.2015, відповідно до якого смерть ОСОБА_5 настала внаслідок цереброваскулярної хвороби, що виключає факт насильницької смерті. Запитання № 1, 2, 11 не вирішує жодна з вищезгаданих експертиз.

Так, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 223 КПК).

Правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим.

Тобто, має бути чітко визначена мета проведення слідчої (розшукової) дії, яка має значення для здійснення неупередженого, повного та всебічного досудового розслідування. За відсутності обґрунтованого клопотання неможливим є його задоволення.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч. 1 ст. 84 КПК України).

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 93 КПК України).

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів (ч. 3 ст. 93 КПК України).

Слід також звернути увагу, що кримінальне процесуальне законодавство не покладає на сторону обвинувачення обов`язку проводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона захисту, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. Кримінальний процесуальний кодекс України пов`язує проведення певної слідчої дії із тим, що наявні такі відомості, які вказують на можливість досягнення її мети, а не із самим фактом звернення сторони захисту із клопотанням щодо такої слідчої дії.

Таким чином, постанова слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 04.08.2023 про відмову у задоволенні клопотання є належним чином мотивована, на всі питання, які ставила потерпіла, є обґрунтовані відповіді.

Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, скарга ОСОБА_3 в порядку ст.303 КПК України на постанову про відмову у задоволенні клопотання від 04.08.2023, в кримінальному провадженні №0000592 від 28.01.2020 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст виготовлено 26.10.2023