Провадження №1-кп/127/956/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

представника потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

провівши підготовче судове засідання в приміщенні суду у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесені 20 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000593,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні просив суд постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування дотримані вимоги КПК України, підстав для закриття та повернення обвинувального акту не вбачає. В судове засідання просив викликати учасників судового провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечували щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Потерпілий ОСОБА_6 , представники потерпілого ОСОБА_8 та ОСОБА_7 у підготовчому судовому засіданні не заперечували щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що за даним кримінальним провадженням можливо призначити судовий розгляд.

Так, відповідно до вимог ст.ст. 32, 33 КПК України кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України підсудне Вінницькому міському суду Вінницької області.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд не вбачає. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України.

З метою підготовки до судового розгляду, суд вважає за необхідне судовий розгляд провести у відкритому судовому засіданні, в яке викликати учасників судового провадження та визначити дату і місце проведення судового розгляду.

Крім того, ОСОБА_9 надіслала на адресу суду клопотання про залучення її до кримінального провадження як потерпілої. Клопотання мотивоване тим, що вбивство обвинуваченим ОСОБА_4 її батька ОСОБА_10 , спричинило ОСОБА_9 тривалі моральні страждання, психоемоційні переживання, понесені нею внаслідок скоєного обвинуваченим злочину. Морально-психологічний стан, з моменту вбивства її батька по теперішній час, позбавив її можливості вести нормальний спосіб життя та викликав душевні страждання.

Всі інші учасники процесу не заперечували щодо задоволення клопотання ОСОБА_9 .

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Так, відповідно до положень ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.

Із змісту клопотання вбачається, що відповідно до обвинувального акту ОСОБА_11 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок умисних дій ОСОБА_4 , які інкримінуються стороною обвинувачення.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , вбачається, що ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , являється донькою ОСОБА_11 .

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , вбачається, що ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 18.07.2021, уклала шлюб із ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та після державної реєстрації шлюбу має прізвище ОСОБА_15 .

Виходячи з викладених обставин, суд вважає, що внаслідок кримінального правопорушення настала смерть ОСОБА_11 , який є рідним батьком ОСОБА_12 , яка являється особою з числа близьких родичів чи членів сім`ї та подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, у зв`язку чим суд приходить до переконання, що клопотання ОСОБА_9 , слід задовольнити.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Позивачем ОСОБА_6 подано позовну заяву до ОСОБА_4 про стягнення з останнього моральної шкоди заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення в розмірі 300000,00 грн., 2000,00 грн. понесених процесуальних витрат пов`язаних із наданням професійної правової допомоги адвоката, що пов`язано з розглядом даного кримінального провадження, яку позивач просить розглядати в межах даного кримінального провадження.

Положеннями ч. 5 ст. ст. 128 КПК України визначено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до ст. 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально протиправними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Судом встановлено, що форма і зміст поданих позовної заяви відповідає вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства, а тому слід визнати ОСОБА_6 цивільним позивачем у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесені 20 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000593, а обвинуваченого ОСОБА_4 , цивільними відповідачами.

Цивільний відповідач має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право визнавати позов повністю чи частково або заперечувати проти нього. Цивільний відповідач повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються цивільного позову, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом для інформування та надіслання копій процесуальних рішень підозрюваному, обвинуваченому.

Копії позовних заяв вручити обвинуваченому ОСОБА_4 , надавши йому строк для подання відзиву на позовні заяви, відповідно до вимог ч. 7 ст. 178 ЦПК України не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали.

Окрім того, прокурор у судовому засіданні заявив клопотання в якому просив суд продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мотивуючи зазначене тим, що останній вчинив умисний злочин проти життя та здоров`я особи, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на певний строк. На даний час ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, не зникли та продовжують існувати, а тому є підстави вважати, що перебуваючи на волі обвинувачений може вчиняти інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, переховуватись від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, а тому, з метою попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень та недопущення переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на потерпілих та свідків є доцільним продовжити останньому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Потерпілий ОСОБА_6 та представники потерпілого ОСОБА_8 і ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримали клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора та просила суд змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, посилаючись на мотиви та обставини наведені в письмовому клопотанні, яке долучила до матеріалів провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав клопотання захисника ОСОБА_5 та просив суд його задовольнити з підстав викладених в ньому.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

При вирішенні питання про продовження терміну дії обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан здоров`я обвинуваченого, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Крім того, суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Також суд, враховує вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі.

Обвинуваченому ОСОБА_4 під час досудового розгляду обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, жодного доказу про зникнення цих ризиків суду не надано, судовий розгляд не розпочато, тому на даний час підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому суд не вбачає.

Відповідно до наявних матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого, умисного злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на певний строк. Термін тримання обвинуваченого під вартою спливає, розгляд справи не розпочато, у справі не допитані свідки та потерпілі, не досліджені письмові докази, що не виключає можливості тиску обвинуваченого на потерпілих та свідків, іншим чином перешкоджати встановленню об`єктивної істини, що і доводить існування ризиків у кримінальному провадженні, визначених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Сукупність вищезазначеного свідчить, що на даній стадії судового розгляду жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не досягне мети застосування запобіжного заходу, визначеної ст. 177 КПК України, оскільки інший запобіжний захід ніж тримання під вартою не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та не зможе запобігти спробам перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, уникнути відповідальності, можливості тиску обвинуваченого на свідків та потерпілих.

Все зазначене свідчить, що ризики встановлені судом існують, а достатнім для їх запобігання запобіжним заходом буде тримання обвинуваченого під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не будуть гарантувати належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, не упередять можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих, в зв`язку з чим, дію запобіжного заходу доцільно продовжити на 60 діб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 31, 55, 128, 176-178, 183, 314-317, 372 КПК України, ст.ст. 175, 178 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесені 20 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000593, яке відбудеться 13 листопада 2023 року о 17 год. 15 хв., у приміщені Вінницького міського суду Вінницької області, в залі судових засідань №21.

Розгляд кримінального провадження призначити у відкритому судовому засіданні.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати одноособово.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Визнати ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , потерпілою стороною у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесені 20 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000593.

Визнати ОСОБА_6 цивільним позивачем у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відомості про яке внесені 20 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000593, а обвинуваченого ОСОБА_4 , цивільним відповідачем, у цивільному позові про стягнення з останнього моральної шкоди заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення в розмірі 300000,00 грн., 2000,00 грн. понесених процесуальних витрат пов`язаних із наданням професійної правової допомоги адвоката, що пов`язано з розглядом даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України надати ОСОБА_4 строк для подачі відзиву на цивільний позов не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, задовольнити.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , продовжити на 60 діб, починаючи з 06.11.2023 року до 04.01.2024 року включно.

Строк дії ухвали суду, в частині продовження обвинуваченому запобіжного заходу, 60 діб, тобто до 04.01.2024 року включно.

Копію ухвали направити до ДУ «Вінницької установи виконання покарань (№1)» для виконання.

Ухвала в частині продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Вінницький міський суд Вінницької області протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя: