Справа № 626/3627/23
Провадження № 1-кс/626/321/2024
УХВАЛА

22 лютого 2024 року місто Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 07 грудня 2023 року у кримінальному провадженні № 0001019 відомості, щодо якого внесені до єдиного реєстру досудового розслідування 04.10.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, 4 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Красноградського районного суду Харківської області надійшла скарга захисника ОСОБА_3 на повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 07 грудня 2023 року у кримінальному провадженні № 0001019 відомості, щодо якого внесені до єдиного реєстру досудового розслідування 04.10.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, 4 ст. 246 КК України.

Скаргу мотивовано тим, що СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області за процесуального керівництва Красноградської окружної прокуратури Харківської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001019 від 04.10.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2,4 ст.246 КК України, тобто у незаконній порубці дерев, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду.

У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження 07.12.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за незаконну порубку дерев, вчинену за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,4 ст.246КК України.

Захисник ОСОБА_3 вважає вказану підозру ОСОБА_5 необґрунтованою, незаконною та такою, що підлягає скасуванню оскільки слідчим не зазначено стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, інші суттєві обставини , які можуть свідчити про вчинення ОСОБА_5 злочину передбаченого ст.246 КК України. На думку захисника, у кримінальному провадженні відсутня потерпіла особа, тому сумнівним є висновок щодо завданої майнової шкоди діями підозрюваного, а тому підозра підлягає скасуванню.

Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити. На його думку, слідчий не зазначив стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру, які можуть свідчити про вчинення його підзахисним злочину передбаченого ст.246 КК України, що є підставою для скасування підозри у даному провадженні.

Прокурор заперечував, щодо поданої скарги, вказував, що скарга не обґрунтована і не підлягає задоволенню, про що зазначив в наданих письмових поясненнях.

Слідчий СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату та час судового засідання.

Вислухавши думку захисника, прокурора, вивчивши скаргу та дослідивши долучені до неї документи, матеріали кримінального провадження № 0001019 від 04.10.2023, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно статті 2 КПК України основним завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено главою 26 КПК України (ст. 303-308 цього Кодексу).

Пунктом 10 частини 1 статті 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області за процесуального керівництва прокурорів Красноградської окружної прокуратури здійснюється досудове розслдування у кримінальному провадженні № 0001019 від 04.10.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2,ч.4 ст. 246 КК України. Процесуальний нагляд за дотриманням законності у даному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва здійснюється групою прокурорів Красноградської окружної прокуратури.

07.12.2023 року в межах вказаного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 2,4 ст.246 КК України, тобто у незаконній порубці дерев, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, що спричинило істотну шкоду.

Так, процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями Глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст. 277 КПК України.

Відповідно до ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Проте, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий, як і робити висновок про правильність кримінально-правової кваліфікації діяння, визначеної слідчим та погодженої прокурором у кримінальному провадженні.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини ("Нечипорук, Йонкало проти України" № 42310/04 від 21.04.2011 року, "Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства" №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, "Мюррей проти Сполученого Королівства" № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що "факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування".

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Крім того, слідчий суддя вважає за потрібне нагадати учасникам, що після процедури ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, наступними процесуальними діями є складання обвинувального акту та направлення його для розгляду до суду, до виключної компетенції якого відноситься вирішення питання про винуватість особи та правильність кримінально-правової кваліфікації діяння. При цьому у відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Так, за своїм змістом повідомлена 07 грудня 2023 року ОСОБА_5 підозра у кримінальному провадженні № 0001019 від 04.10.2023 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2,ч.4 ст. 246 КК України, відповідає вимогам ст. 277 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_5 причетний до вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати, що у ході розгляду скарги підлягає з`ясуванню дотримання у ході повідомлення про підозру ОСОБА_5 , вимог глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст. 276, 277, 278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про підозру останьому органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.ст. 276-278 КПК України, а тому подана скарга задоволенню не підлягає.

Посилання адвоката на те, що кримінально-правова кваліфікація діяння, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , не відповідає вимогам кримінального закону не може бути підставою для скасування повідомлення про підозру, оскільки таке питання не підлягає вирішенню слідчим суддею на стадії досудового розслідування.

Отже, оскільки захисником ОСОБА_3 , не наведено даних, я кі б викликали сумніви щодо законності повідомлення про підозру ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0001019, а інші питання підлягають вирішенню судом при ухваленні вироку, відтак відсутні підстави для задоволення скарги.

Враховуючи викладене, керуючись, ст.ст. 7, 22, 107, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про ОСОБА_6 від 07 грудня 2023 року у кримінальному провадженні №0001019 відомості, щодо якого внесені до єдиного реєстру досудового розслідування 04.10.2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, ч.4 ст. 246 КК України - відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Харківського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1