СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7394/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 року м. Київ

Слідча суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 та подане в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2023 за № 0004442, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, який здобув неповну вищу освіту, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є учасником бойових дій, працює в Малій академії наук на посаді фахівця відділу закупівель, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий та якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До Святошинського районного суду міста Києва 30.11.2023 надійшло клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 та подане в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2023 за № 0004442, про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою на строк 60 (шістдесят) днів.

Дане клопотання обґрунтовано тим, що СВ Святошинського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2023 за № 0004442, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.11.2023 до Чергової частини ГУНП у м. Києві, по спеціальній телефонній лінії «102» надійшло повідомлення про те, що в загальному коридорі, по вул. Покотила, 5, перебуває чоловік з гранатою в руках і погрожує її застосувати. Під час виїзду співробітників поліції за адресою: м. Київ, вул. Володимира Покотила, 5, встановлено, що застосуванням гранати погрожував ОСОБА_4 .

У подальшому, 28.11.2023, після затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, під час проведення огляду місця події, за адресою: м. Київ, вул. Володимира Покотила, 5, виявлено та вилучено один корпус гранати Ф-1 та один запал УЗРГМ.

Так, ОСОБА_4 , у порушення вимог ст. 41, 68, 92 Конституції України, ст. ст. 178, 328 Цивільного кодексу України, постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992 № 2471-XII, п. 1, 2, 3, 9, 15 Положення по дозвільну систему, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 № 576, п. 8.1 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше 28.11.2023, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, незаконно придбав вибухові пристрої, а саме: один корпус гранати Ф-1 та один запал УЗРГМ, які незаконно зберігав без передбаченого законом дозволу до 28.11.2023, а саме до моменту виявлення та вилучення вказаних вибухових пристроїв працівниками поліції під час проведення огляду в коридорному приміщенні біля кв. АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у придбанні, носінні та зберіганні вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого 28.11.2023 затримано в порядку ст. 208 КПК України та якому 29.11.2023 повідомлено про підзору у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України від 28.11.2023; протоколом огляду місця події від 29.11.2023; актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 29.11.2023; довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 29.11.2023; протоколами допиту свідків; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; здійснювати вплив на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вважати так дають наступні обставини: ОСОБА_4 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до семи років, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. Також ОСОБА_4 при вчиненні злочину погрожував застосуванням насильства, місце вчинення злочину розташоване біля місця проживання як самого підозрюваного так і свідків, тому маючи інформацію про їх місце проживання, зважаючи на наявні конфліктні відносини між ОСОБА_4 та іншими сусідами, про що вони вказують у своїх допитах, існує ризик того, що останній перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків шляхом погроз чи іншим чином з метою надання ними недостовірних показань, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню. Крім того, на даний час органом досудового розслідування все ще встановлюються обставини, які мають значення для кримінального провадження, зокрема, де, коли, у кого та за яких обставин ОСОБА_4 придбав корпус гранати Ф-1 та підривач типу УЗРГМ, а тому існує ризик, що підозрюваний вживатиме заходи з метою перешкоджання встановленню таких осьавин.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи до уваги особу підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення та для дієвого виконання кримінального провадження доцільним є застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, строком на 60 днів.

У судому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

У судому засіданні підозрюваний не бажав висловити свою думку щодо підозри та клопотання слідчого. У подальшому, підтримав думку своїх захисників.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 просила клопотання задовольнити частково з таких підстав. Підозра ОСОБА_4 є необґрунтованою, оскільки докази, на які посилається прокурор отримані з порушенням норм КПК України, а саме: відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені до затримання ОСОБА_4 та вилучення ніби то у нього гранати із запалом; огляд місця події та обшук проводився слідчим без добровільної згоди власників приміщення та квартири, у якій проживає ОСОБА_4 ; свідки, які є заявниками, перебували у стані алкогольного сп`яніння. Щодо ризиків, наведених прокурором, то вони є необґрунтованими та жодним доказом не підтверджені. ОСОБА_4 одружений, має на утриманні неповнолітню дитину є учасником бойових дій, працює в Малій академії наук, має постійне місце реєстрації, за яким проживає. Просила обрати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_9 просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Також підтримав позицію, висловлену захисником ОСОБА_5 . Крім того, зазначив, що він безпосередньо був присутній під час затримання ОСОБА_4 , проведенні огляду місця події та обшуку у помешканні ОСОБА_4 , який проводився без ухвали слідчого судді. Підозра та ризики, на які посилається прокурор, є необґрунтованими.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього додатки, слідча суддя дійшла такого висновку.

У судовому засіданні встановлено, що СВ Святошинського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.11.2023 за № 0004442, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (а. 6).

28.11.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України (а. 10-13).

29.11.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (37-39).

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Щодо оцінки слідчою суддею обґрунтованості підозри, то слід зазначити, що вимога обґрунтованої (розумної) підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Отже, на початковій стадії розслідування слідча суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду (рішення у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32; рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184).

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування». Крім того, на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, на даний час повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: копією протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_4 від 28.11.2023 (а. 10-13); копією протоколу огляду місця події від 29.11.2023 (а. 14-16); копіями довідок про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 29.11.2023 (а. 17, 18); копією акта перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 29.11.2023 (а. 19); копією протоколу обшуку від 29.11.2023 (а. 20-24); копіями протоколів допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 від 29.11.2023 (а. 26-29, 30-33, 34-36).

Враховуючи наведене, слідча суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, правильність кваліфікації його дій, належність та допустимість доказів на підтвердження вини ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже, про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

За таких обставин, твердження сторони захисту щодо необґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, на даний час не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

При аналізі питання наявності зазначених прокурором ризиків, слідча суддя дійшла до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до тяжкого злочину, і за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років. Даний факт дає підстави вважати, що перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки він проживає зі свідками у одному будинку; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в якому підозрюється.

Вирішуючи питання про існування, передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідча суддя враховує те, що ризиками у даному випадку є дії, які можуть вчинятися з високим ступенем ймовірності.

Так, слідча суддя вважає, що прокурор у судовому засіданні довів, що вагомими підставами для вирішення питання про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є ризики переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, в якому він підозрюється.

За таких обставин, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідча суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

При цьому, слідча суддя враховує, що сама по собі тяжкість покарання за кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному не є виправданням застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак, суворість такого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні вказаних ризиків.

Також слідча суддя, на виконання вимог ст. 178 КПК України, приймає до уваги дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , а саме те, що він одружений, має неповнолітню дитину, працює, має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві.

Враховуючи наведене, переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, зважаючи, що надані органом досудового розслідування докази про причетність підозрюваного до вчинення злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим, а також доведеність в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідча суддя дійшла до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а перебування підозрюваного під вартою буде виправданим за вказаних умов та таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

При цьому, на даному етапі досудового розслідування жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти зазначеним ризикам та не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Разом з тим, слідча суддя, керуючись правилами ч. 5 ст. 182; ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення підозрюваному ОСОБА_4 розміру застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 193-197, 309, 369-372, 376, 615 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, який здобув неповну вищу освіту, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є учасником бойових дій, працює в Малій академії наук на посаді фахівця відділу закупівель, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий та якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 26 січня 2024 року включно, та утримувати його у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, а саме: 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 80 520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн 00 к., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду міста Києва для внесення застави:

код отримувача (код за ЄДРПОУ) -26268059;

банк отримувача - ДКСУ, м. Київ;

код банку отримувача (МФО) - 820172;

рахунок отримувача - UA1012089;

призначення платежу: застава за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно з ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 30.11.2023 у кримінальному провадженні єд.ун. № 759/23529/23, пр. № 1-кс/759/7394/23.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці, але не довше ніж до 29 січня 2024 року включно, обов`язки, передбачені п. 1-4, 8 ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали в частині запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, але не довше ніж до 26 січня 2024 року включно.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вручити підозрюваному та прокурору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - о 15 год. 30 хв. 01.12.2023 року.

Слідча суддя ОСОБА_1