Справа № 372/2671/22
Провадження 1-кс-1161/23
ухвала

Іменем України

28 вересня 2023 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного, відповідно до ухвали Обухівського районного суду Київської області у справі № 372/2671/22 від 19.09.2022 року, в межах вказаного кримінального провадження № 0000167, а саме: з земельної ділянки, що розташована: Київська область, Обухівський район, Українська міська рада, СТ «Роздолля», кадастровий номер ;04:065:0067, розміром 0,06 га, з категорією землі сільськогосподарського призначення з цільовим призначенням для колективного садівництва, право власності на яку зареєстровано за ним, обґрунтовуючи клопотання зазначив, що з моменту накладення арешту на земельну ділянку, яка належить йому на праві власності пройшов значний термін (майже 1 рік), вказана земельна ділянка не має жодного доказового значення для кримінального провадження, а тому в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна відпала потреба, тому він вимушений звернутися до суду з даним клопотанням про скасування арешту земельної ділянки.

Особа, яка подала клопотання ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, направив до суду клопотання про розгляду справи у його відсутність, вимоги клопотання підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені в клопотанні.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, про причин неявки суду не повідомила, подала до суду заяву про розгляд клопотання у її відсутність. Просила відмовити в задоволенні клопотання у зв`язку з безпідставністю.

Слідчий СВ Обухівського РУП ГУНП в Київській області в судове засідання не з`явився, хоч про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв, клопотань чи заперечень суду не подав.

Інші учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, причин неявки не повідомили.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

При наданні правової оцінки вимогам клопотання приймаю до уваги наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтовуючи клопотання заявник ОСОБА_3 посилається на те, що він є власником земельної ділянки, що розташована: Київська область, Обухівський район, Українська міська рада, СТ «Роздолля», кадастровий номер ;04:065:0067, розміром 0,06 га, з категорією землі сільськогосподарського призначення з цільовим призначенням для колективного садівництва, про що свідчить Витяг з ДРРП, індексний номер 305617805 від 22.07.2022 року, на яку в межах кримінального провадження № 0000167 від 16.09.2022 року ухвалою слідчого судді Обухівського районного суду Київської області від 19.09.2022 року було накладено арешт, що порушує його права, а тому накладений арешт на майно підлягає скасуванню.

З наданих слідчому судді під час розгляду справи доказів вбачається, що в провадженні Обухівського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000167, внесене до ЄРДР 16.09.2022 року, в рамках розслідування якого було накладено арешт на вищевказане майно, яке на праві приватної власності належить заявнику ОСОБА_3 .

Ухвалою слідчого судді Обухівського районного суду Київської області від 19.09.2022 року задоволено клопотання прокурора про арешт майна, накладено арешт на земельну ділянку, з кадастровим номером ;04:065:0067, яка може бути предметом вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до доводів учасників розгляду станом на день подачі та розгляду клопотання про скасування арешту майна досудове розслідування кримінального провадження проводиться слідчим Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 2, п.п. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За доводами клопотання арешт на майно було накладено в рамках досудового розслідування кримінального провадження 0000167, внесене до ЄРДР 16.09.2022 року з правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 190 КК України, на даний час проведення досудового розслідування здійснюється слідчим Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

Однак, слідчому судді не подано будь-яких доказів, які б об`єктивно підтверджували вказані обставини, прокурор заперечила проти клопотання, посилаючись на його безпідставність. До клопотання належних і допустимих доказів для належної правової оцінки доводам клопотання під час судового розгляду не подано. Таким чином, належних і допустимих доказів, які б підтверджували обставини, покладені в основу клопотання слідчому судді не подано.

Матеріали кримінального провадження слідчому судді надано не було.

За таких обставин, доводи клопотання не знайшли об`єктивного підтвердження під час судового розгляду, а тому залишились недоведеними.

З матеріалів справи вбачається, що зазначене у клопотанні майно має правовий статус речового доказу, його збереження до закінчення досудового розслідування має суттєве значення для досягнення мети кримінального провадження.

Враховуючи викладене, вважаю, що фактичних підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна не встановлено.

Аналізуючи правові підстави клопотання слід прийняти до уваги, що з його змісту вбачається, що станом на час розгляду клопотання досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває.

При вирішенні питання про арешт майна, відповідно до ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

В межах цього судового розгляду не доведено обставини, які б вказували на те, що в подальшому застосуванні такого заходу кримінального провадження, як арешт майна відпала потреба.

З огляду на викладене, скасування арешту майна до закінчення проведення досудового розслідування може зашкодити досягненню мети кримінального провадження.

Відповідно до п.п. 15, 16 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Факт наявності порушень прав чи законних інтересів особи, що звернулась із цим клопотання і які б підлягали судовому захисту, під час судового розгляду не доведено. Вимоги клопотання не ґрунтуються на законі.

Враховуючи викладене, у судовому засіданні не встановлено достатніх правових і фактичних підстав для задоволення вимог клопотання, доводи клопотання не були підтверджені належними і допустимими доказами, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 7-9, 98, 131, 167, 170, 173, 174, 376 КПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000167 від 16.09.2022 року, відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення, оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1