ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

11 січня 2024 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000046 від 08.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000046 від 08.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Дослідивши клопотання та додані матеріали, слідчий суддя встановив, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України,

Згідно ст. 131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

За умовами ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно положень ч. 1 ст. 172 КПК України, суд зобов`язаний повідомити особу-володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання.

Проте, як вбачається із клопотання, обшук було проведено 07.01.2024 року, а до суду дане клопотання подано 09.01.2024 року.

Крім того, у клопотанні не вказано, де вилучено вказане у клопотанні майно, у якої фізичної чи юридичної особи, а також власника цього майна.

Також до клопотання не було долучено процесуального документа, на підставі якого проведено обшук (ухвали слідчого судді), а також відповідного протоколу обшуку, у ході якого вилучено речі.

Разом з тим, до матеріалів клопотання не долучено постанов про визначення групи прокурорів та групи слідчих у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Листом вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», доведеного до відома Головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим з метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції,судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ звертає увагу місцевих та апеляційних судів також на те, що слідчий суддя вправі постановити ухвалу про повернення клопотання для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК.

За наявних недоліків клопотання та доданих матеріалів слідчий суддя позбавлений можливості повно, всебічно та об`єктивно розглянути його.

Враховуючи, що клопотання подано без додержання вимог статті 171 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що його слід повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И Л А:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000046 від 08.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1