ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3227/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" вересня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працюючого, раніше несудимого, не одруженого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в :

слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що групою слідчих СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 27 вересня 2023 року № 0003849 стосовно ОСОБА_5 за ознаками вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , визначивши незаконне зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечної психотропної речовини, як головне джерело для здобуття коштів і матеріальних благ для свого існування, з корисливих мотивів, всупереч врегульованих законом суспільних відносин щодо порядку обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та спосіб придбав та розпочав зберігати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено Р?Р з метою подальшого збуту, шляхом здійснення «закладок», тобто схованок з речовинами.

В подальшому, 27 вересня 2023 року приблизно о 17 год 16 хв за адресою: м. Київ, вул. Ялинкова, 60/1, працівниками поліції було затримано ОСОБА_5 , у якого в подальшому, в ході проведення особистого обшуку було виявлено та вилучено десять згортків з прозорої клейкої стрічки, в одному з яких полімерний пакет з пазовим замком, всередині з кристалоподібною речовиною білого кольору, що у своєму складі містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонений Р?Р, масою 0,66 г, яку ОСОБА_5 придбав та зберігав, з метою подальшого збуту.

Клопотання мотивоване тим, що, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні особливо небезпечного наркотичного засобу з метою подальшого збуту, тобто у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статі 307 КК України, та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:

- переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду так, як підозрюваний усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого та суду;

- вчиняти нові злочини, оскільки підозрюваний на даний час не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, єдиним способом заробітку підозрюваного був збут наркотичних засобів та психотропних речовин, за які останнього було притягнуто до кримінальної відповідальності.

При цьому більш м`які запобіжні заходи недостатні для запобігання вказаним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема:

- до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим і не зможе стримати останнього від вчинення нових злочинів та останній буде й надалі переховуватися від органів досудового розслідування.

- запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями відсутні;

- до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, останній буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

На підставі протоколу автоматичного розподілу від 29 вересня 2023 року вказане клопотання передане слідчому судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, зазначив, що підозрюваний раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, є особою молодого віку та просив застосувати до його клієнта запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

ОСОБА_5 позицію захисника підтримав.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши клопотання та долучені до нього копії матеріалів кримінального провадження № 0003849, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

27 вересня 2023 року о 19 год 41 хв (фактичний час затримання 27 вересня 2023 року о 17 год 16 хв) ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України.

28 вересня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України.

З матеріалів кримінального провадження № 0003849 вбачається, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 передбаченого частиною другою статті 307 КК України кримінального правопорушення підтверджується:

- рапортами працівників Дарницького УП ГУНП у м. Києві, щодо виявлення кримінального правопорушення від 27 вересня 2023 року;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину - ОСОБА_5 від 27 вересня 2023 року;

- протоколом обшуку затриманої особи - ОСОБА_5 від 27 вересня 2023 року в ході якого було вилучено речовини, схожі на наркотичні/психотропні;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 27 вересня 2023 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 27 вересня 2023 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 27 вересня 2023 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 27 вересня 2023 року;

- протоколом огляду мобільного телефона ОСОБА_5 від 27 вересня 2023 року в ході якого було виявлено фотозображення, місць схованок з наркотичними засобами/психотропними речовинами та позначенням відповідних координат;

- постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 28 вересня 2023 року;

- висновком експерта від 28 вересня 2023 року № СЕ-19/111-23/52114-НЗПРАП відповідно до якого надані на дослідження речовини є особливо небезпечною психотропною речовиною - PVP.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України. Причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

Ризик вчинення нових злочинів ОСОБА_5 існує, оскільки, стороною захисту не спростовано відомості, про відсутність офіційного законного джерела доходу, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя.

Оцінюючи доводи слідчого про наявність ризику переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя враховує його показання про проживання разом з матір`ю в місті Києві. Вказане свідчить про міцні соціальні зв`язки ОСОБА_5 у суспільстві та суперечать твердженню слідчого про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

У рішенні у справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (пункт 80). У рішенні у справі «Хайредінов проти України» вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, § 31).

Водночас слід врахувати юридичну позицію Конституційного Суду України, згідно з якою тримання під вартою за вмотивованим рішенням слідчого судді у розумінні частини другої статті 29 Конституції України відповідає принципу верховенства права та мінімізує ризик допущення свавілля, чого неможливо досягти, враховуючи виключно тяжкість злочину та не оцінюючи конкретних обставин справи, реальних причин, що обумовлюють необхідність у триманні особи під вартою, неможливість застосування інших, більш м`яких, запобіжних заходів (абзац дев`ятий пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 червня 2019 року № 7-р/2019).

Доводи слідчого щодо усвідомлення ОСОБА_5 тяжкості можливого покарання слідчий суддя бере до уваги, проте вважає, що за необґрунтованості інших доводів тяжкість покарання не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

Частиною другою статті 181 КПК України передбачено можливість застосування домашнього арешту до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, та яке, враховуючи зміст статті 12 КК України, є тяжким злочином.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, передбачений пунктами 5 частини першої статті 177 КПК України ризики, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, наявність постійного місця проживання в м. Києві, міцність соціальних зв`язків, молодий вік підозрюваного та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованими, а до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу, пов`язаного із обмеженням свободи, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Керуючись статтями 181, 193, 194, 196 КПКУкраїни, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці.

Відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва та Дарницького районного суду м. Києва за кожною вимогою; цілодобово не залишати місце проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає - міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваного покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти в залі суду.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Дія ухвали закінчується 28 листопада 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1