ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 629/6490/23 (1-кс/629/1521/23) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/1598/23 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: тримання під вартою
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів: - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 28 листопада 2023 року відносно ОСОБА_6 ,-

ВСТАНОВИЛА:

Оскаржуваною ухвалою постановлено клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 , задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0001026 від 01.11.2023, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 26.01.2024.

Визначити суму застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_6 з-під варти звільнити.

Як встановив суд підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий вказує, що приблизно 20.09.2023, точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_9 знаходячись у квартирі, за місцем проживання останнього, за адресою: АДРЕСА_1 , де вживали алкогольні напої. В ході розпиття алкогольних напоїв ОСОБА_6 побачивши в кімнаті на столі мобільний телефон марки «ZTE Blade A51», який належав ОСОБА_9 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, а саме: вищевказаного мобільного телефону, діючи умисно, достовірно знаючи про те, що згідно з Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан та термін дії його продовжено, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, повторно, з корисливого мотиву, з метою наживи, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді заподіяння майнової шкоди потерпілому та бажаючи їх настання, пересвідчився, що ОСОБА_9 , за його діями не спостерігає, зайшов до кімнати вищевказаної квартири звідки таємно викрав вказаний мобільний телефон марки «ZTE Blade A51» вартістю 2008,80 грн. З місця злочину зник, викраденим розпорядився, спричинивши потерпілому ОСОБА_9 майнову шкоду на суму 2008,80 грн.

В обґрунтування свого рішення про задоволення клопотання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді триманні під вартою слідчим суддею зазначено про встановлення існування ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ст.177 КПК України та вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а відтак дійшов висновку що застосування до ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, є недоцільним і буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування своєї вимоги зазначає, що ОСОБА_6 під час досудового розслідування повністю визнає свою провину, співпрацює із органом досудового розслідування.

Крім того, ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, а саме матір пенсійного віку, яка є інвалідом 2 групи.

Названі обставини на думку сторони захисну нівелюють встановлені судом ризики, що в свою чергу дає підстави для пом`якшення обраного стосовно підозрюваного запобіжного заходу.

У судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про час та місце розгляду подання були повідомлені належним чином, подали клопотання про розгляд апеляційної скарги за їх відсутності

За таких обставин, згідно з ч.4 ст.34 КПК України, неприбуття зазначених учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду питання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка в цілому відповідає вимогам ст. 196 КПК України.

Так з матеріалів провадження вбачається, що 18 квітня 2023 року ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 статті 185 Кримінального кодексу України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно в умовах воєнного стану у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000125 від 03.04.2023.

Так судом обґрунтовано констатовано, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, за яке, в разі визнання винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Крім того, слідчим суддею констатовано існування ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ст.177 КПК України, що не спростовується доводами апеляційної скарги, оскільки наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків та визнання ним своєї провини встановлені судом ризики не нівелює.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути,не взявши особу під варту.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Також, як вбачається з оскаржуваної ухвали слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, а саме, застави яка і була визначена слідчим суддею.

Колегія суддів також погоджується з рішенням слідчого судді щодо можливості призначення застави, яка є достатньою для забезпечення виконання підозрюваних обов`язків, передбачених КПК України, з урахуванням встановлених ризиків.

Розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Вказаних вимог КПК України слідчий суддя дотримався, а тому підстави для зменшення розміру застави відсутні.

Правильними є і висновки суду про наявності обґрунтованої підозри, оскільки у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Отже посилання захисника на можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, а саме у виді домашнього арешту є необгрунтованим, оскільки жодних нових обставин захисник в своїй апеляційній скарзі не наводить, а всі інші обставини були досліджені слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 .

Даних які б вказували на неможливість підозрюваного за станом здоров`я перебувати в умовах СІЗО станом як на час розгляду клопотання так і під час апеляційного розгляду не надано.

За таких обставин, ухвала слідчого судді винесена обґрунтовано, належним чином мотивована, відповідає вимогам КПК України, а тому підстав для її скасування або зміни з підстав зазначених в апеляційній скарзі колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 392, 404, 405, 406, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 28 листопада 2023 року відносно ОСОБА_6 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді