Справа № 953/439/24
Провадження № 1-кс/953/642/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000129 від 11 січня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДРза №0000129 від 11 січня 2024 року, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на купюру номіналом 500 гривень з написами : «СУВЕНИР», «ЦЕ НЕ ГРОШІ», «ЦЕ ПРИКОЛИ», «500 ГРИШОК», вилучену 14.01.2024 під час огляду за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_4 .

Місцем зберігання визначити камеру схову речових доказів Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання прокурор посилався на наступні обставини.

У провадженні СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000129 від 11.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період з 25.11.2023 по 30.11.2023, близько 17:00 години за адресою: АДРЕСА_2 , невідомий чоловік в піцерії "Квадрат" розрахувався купюрою "сувенір" - 500 гривень, чим завдав матеріальний збиток на вказану суму ОСОБА_4

14.01.2024 в період часу з 13:50 по 14:05 за адресою: АДРЕСА_1 за участю потерпілої ОСОБА_4 було оглянуто вказану сувенірну купюру номіналом 500 гривень з написами : «СУВЕНИР», «ЦЕ НЕ ГРОШІ», «ЦЕ ПРИКОЛИ», «500 ГРИШОК», яку було вилучено та опечатано.

Вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000129 від 11.01.2024 у відповідності до ст. 98 КПК України, оскільки дане майно може бути використано як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, набуто кримінально протиправним шляхом, та є предметом кримінально-протиправних дій.

Вилучений в ході огляду місця події предмет має суттєве значення у кримінальному провадженні в якості речового доказу, необхідного для проведення ряду слідчих (розшукових) дій, досліджень, у тому числі призначення відповідних судових експертиз.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, про день та час розгляду клопотання була повідомлена своєчасно, надала суду заяву про розгляд клопоотання за її відсутності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про його задоволення з наступних підстав.

Клопотання прокурора про арешт майна подане у строки, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України 9направлено 15.01.2024 засобами поштового зв`язку).

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України.З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вказане вище майно, яке належить ОСОБА_4 , має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є засобомвчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Постановою слідчого СВ Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 14.01.2024 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає вимогам ч.1 ст.170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000129 від 11 січня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 14.01.2024 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: купюру номіналом 500 гривень з написами : «СУВЕНИР», «ЦЕ НЕ ГРОШІ», «ЦЕ ПРИКОЛИ», «500 ГРИШОК», власником якої є ОСОБА_4 .

Місцем зберігання майна визначити камеру схову речових доказів Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1