У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265 від 29.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265 від 29.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 366 КК України, яке вилучено в ході обшуку, проведеного 19.10.2023 за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що Подільським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000265 від 29.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 366 КК України.

Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні розпочато на підставі матеріалів, які надійшли з ГУ СБУ у місті Києві та Київській області за фактом складення та видачі завідомо неправдивих офіційних митних документів, щодо імпорту кедрового горіху, що спричинило тяжкі наслідки, а також за фактом вимагання ОСОБА_4 , діючого за попередньою змовою з невстановленими особами, від ОСОБА_5 грошових коштів в особливо великих розмірах, з погрозою застосування насильства над ним та його близькими родичами.

Згідно матеріалів, які надійшли з ГУ СБУ у м. Києві та Київській області встановлено, що ОСОБА_6 , який спеціалізується на «чорному» імпорті та оптовому збуті різного роду горіхів та сухофруктів, з середини січня 2023 року, через різних осіб, почав вишукувати контакти на митниці, де б погодились здійснити розмитнення кедрового горіху, який фактично має російське походження.

3 цією метою, ОСОБА_6 звернувся в тому числі й до ОСОБА_5 , який фактично є співробітником Подільської оптової бази, та який також займається оптовим збутом горіхів та сухофруктів. Останній, у свою чергу, звернувся до свого знайомого ОСОБА_7 , що спеціалізується на імпорті зазначених груп товарів в зоні відповідальності Чернівецької митниці, а також через директора ТОВ «Глобал Грінфул» ОСОБА_8 , має змогу здійснювати «лояльне» розмитнення товарів в зоні відповідальності Київської та Одеської митниць.

При цьому, ОСОБА_9 , не доводячи до ОСОБА_8 повної інформації шодо російського походження горіху, домовився про його розмитнення в зоні відповідальності Київської митниці та запропонував ОСОБА_10 вказану послугу за 240 000 доларів США. Безпосередньо передача грошових коштів ОСОБА_7 здійснювалась через ОСОБА_5 , який виступив посередником у вказаному процесі.

В результаті, в зону відповідальності Київської митниці зазначений кедровий горіх прибув із задекларованим турецьким походженням з наданням відповідного сертифікату.

Разом з тим, за результатами проведення митницею поглибленого огляду було встановлено, що товар фактично є російським, який, каналом рф - Казахстан - Туреччина - Україна, намагались завезти на митну територію в обхід санкцій та заборон на імпорт російських товарів.

За вказаним фактом митницею складено протокол про порушення митних правил, а сам вантаж вилучено з обігу до рішения суду.

Після фактичного вилучения вантажу з обігу та складання відповідного протоколу, ОСОБА_6 почав вимагати повернення йому грошових коштів, що в результаті частково було зроблено ОСОБА_11 .

19 жовтня 2023 року слідчим слідчого відділу управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_13 , було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено:

сумку чорного кольору в якій знаходиться ноутбук «HP» серійний номер CND13519KL сірого кольору із зарядним пристроєм;

канцелярський файл в якому знаходиться копія статуту ТОВ «Глобал Муслім Натс» ,

канцелярський файл в якому знаходиться виписка по ТОВ «Глобал Муслім Натс» та ФОП « ОСОБА_9 »;

печать ТОВ «Глобал Муслім Натс» ;

мобільний телефон марки «Iphone 12» об`ємом пам`яті 128 Гб IMEI НОМЕР_1 з sim-картою оператора мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_2 .

19.10.2023 слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 вилучені документи та речі, а саме: сумка чорного кольору в якій знаходиться ноутбук «HP» серійний номер CND13519KL сірого кольору із зарядним пристроєм, канцелярський файл в якому знаходиться копія Статуту ТОВ «Глобал Муслім Натс» , канцелярський файл в якому знаходиться виписка по ТОВ «Глобал Муслім Натс» та ФОП « ОСОБА_9 », печать ТОВ «Глобал Муслім Натс» , мобільний телефон марки «Iphone 12» об`ємом пам`яті 128 Гб IMEI НОМЕР_1 з sim-картою оператора мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_2 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000265 від 29.08.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 366 КК України.

Враховуючи те, що вказане вище вилучене майно може бути засобами вчинення кримінального правопорушення, на думку прокурора, вказані вилучені документи та речі мають ознаки речових доказів, тому необхідно на вказане майно накласти арешт, оскільки незастосування заборони на використання та розпоряджання цим майном може призвести до знищення, використання, пересування, передачі майна, або його пошкодження, а також настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, у зв`язку із чим клопотання просить задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав за можливе розгляд клопотання проводити без повідомлення власника майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 10, ч. 11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №№0000265 від 29.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 366 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

19 жовтня 2023 року на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва проведено обшук за адресою: Чернівецька обл., Чернівецький р-н., с. Буда, вул. Річна, 2, під час якого було виявлено та вилучено: сумку чорного кольору в якій знаходиться ноутбук «HP» серійний номер CND13519KL сірого кольору із зарядним пристроєм; канцелярський файл в якому знаходиться копія статуту ТОВ «Глобал Муслім Натс» , канцелярський файл в якому знаходиться виписка по ТОВ «Глобал Муслім Натс» та ФОП « ОСОБА_9 »; печать ТОВ «Глобал Муслім Натс» ; мобільний телефон марки «Iphone 12» об`ємом пам`яті 128 Гб IMEI НОМЕР_1 з sim-картою оператора мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_2 , які мають суттєве значення для кримінального провадження та доказування обставин вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого від 19 жовтня 2023 року вилучені речі та документи визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що такі документи та речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на вказане вище майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено, а тому, на підставі викладеного вище, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265 від 29.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 366 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході обшуку 19.10.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: сумку чорного кольору в якій знаходиться ноутбук «HP» серійний номер CND13519KL сірого кольору із зарядним пристроєм, канцелярський файл в якому знаходиться копія статуту ТОВ «Глобал Муслім Натс» , канцелярський файл в якому знаходиться виписка по ТОВ «Глобал Муслім Натс» та ФОП « ОСОБА_9 », печать ТОВ «Глобал Муслім Натс» , мобільний телефон марки «Iphone 12» об`ємом пам`яті 128 Гб IMEI НОМЕР_1 з sim-картою оператора мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_14 з метою збереження речових доказів, із забороною відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН