Справа № 947/1597/24
Провадження № 1-кс/947/1125/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000970 від 20.06.2023 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей - ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який на момент ймовірного вчинення кримінального правопорушення займав посаду медичного директора КНП «Одеський регіональний клінічний протипухлинний центр» Одеської обласної ради»,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000970 від 20.06.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що Рішенням Одеської обласної ради від 19.06.2019 № 981-VII шляхом реорганізації (перетворення) комунальної установи «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» у комунальне некомерційне підприємство «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» (далі - КНП «ООЦЕМД І МК» ООР»). Підприємство є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків комунальної установи «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф». Місцезнаходження підприємства: Україна, 65026, Одеська область, м. Одеса, вул. Гаванна, буд. 1.

Так, п. 4.1, та п.п. 4.1.2, 4.1.6, 4.1.9 Статуту КНП «ООЦЕМД І МК» ООР», затвердженого рішенням обласної ради від 19.06.2019 № 981-VII Головою обласної ради ОСОБА_7 (далі - Статут) для досягнення статутних цілей Підприємство має право самостійно: визначати напрямки використання грошових коштів у порядку, визначеному чинним законодавством України, враховуючи норми Статуту; укладати договори та інші угоди з юридичними та фізичними особами на підставі і в порядку, передбаченому чинним законодавством та цим Статутом; купувати ресурси на ринку товарів і послуг безпосередньо у виробників, організацій матеріально-технічного постачання в оптовій торгівлі, а також у посередницьких організацій.

Згідно з п. 6.2 Статуту поточне керівництво (оперативне управління) Підприємством здійснює керівник Підприємства - Генеральний директор, який призначається на посаду і звільняється з неї відповідно до порядку, визначеного чинним законодавством та відповідним рішенням Одеської обласної ради, та який відповідає кваліфікаційним вимогам Міністерства охорони здоров`я України, а також з яким укладений контракт головою Одеської обласної державної адміністрації (далі - Наймач). Строк найму, права, обов`язки і відповідальність Генерального директора, умови його матеріального забезпечення, інші умови найму визначаються контрактом.

Відповідно до п. 6.5. Статуту Генеральний директор в межах Статуту та узгоджених з органом управління планових завдань самостійно вирішує питання щодо господарської та фінансової діяльності Підприємства за винятком тих питань, що віднесені цим Статутом до компетенції органу управління, Власника чи уповноваженого ним органу, або потребують відповідного узгодження.

Так, розпорядженням голови Одеської обласної держаної (військової) адміністрації № 8/К-2022 від 08.03.2022 виконання обов`язків генерального директора КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» з 09.03.2022 покладено на ОСОБА_5 .

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 18 КК України, службовими особами є особи, які постійно чи тимчасово обіймають на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації або законом.

Таким чином, ОСОБА_5 , як виконувач обов`язків генерального директора КНП «ООЦЕМД І МК» ООР», був наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, а тому, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, є службовою особою.

Відповідно до п.п. «в» п. 2 ч. 1 ст. 3, ст. 22, ч. 1 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_5 є суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення та зобов`язаний, як посадова особа місцевого самоврядування, дотримуватись вимог вищевказаного закону.

У відповідності до ст.ст. 19, 68 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону України «Про публічні закупівлі» для планування закупівель та підготовки до проведення закупівель замовники можуть проводити попередні ринкові консультації з метою аналізу ринку, у тому числі запитувати й отримувати рекомендації та інформацію від суб`єктів господарювання.

Статтею 5 зазначеного Закону закріплено принципи здійснення публічних закупівель, зокрема: максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Крім того, відповідно до пункту 2 розділу 3 наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275 «Про затвердження примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі», способи, що рекомендуються для отримання інформації про ціну товарів та послуг: направити не менше 3-х письмових запитів цінових пропозицій (електронною поштою) виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам конкретного товару, надавачам послуг.

Разом з тим, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено.

Положеннями підпунктів 1, 2, 3 пункту 1 Постанови Кабінету міністрів України від 28.02.2022 № 169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» установлено, що в умовах воєнного стану: оборонні та публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законами України "Про публічні закупівлі та "Про оборонні закупівлі , переліки та обсяги закупівель товарів, робіт і послуг визначаються рішеннями замовників/державних замовників, що здійснюють такі закупівлі; під час здійснення передбачених цією постановою закупівель замовники повинні відповідно до Закону України Про публічні закупівлі дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель.

В той же час, на території України здійснює свою діяльність фізична особа-підприємець ОСОБА_8 РНОКПП НОМЕР_1 (далі ФОП ОСОБА_8 ), основним видом економічної діяльності якої є оптова торгівля фармацевтичними товарами.

Разом з тим, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_5 виник злочинний намір на розтрату грошових коштів КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» на користь ФОП ОСОБА_8 , у великих розмірах, в умовах дії воєнного стану, зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом укладення та виконання договору про закупівлю медичних матеріалів, вартість яких значно вища за ринкову.

З метою реалізації свого злочинного наміру, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх настання, будучи виконувачем обов`язків генерального директора КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» ОСОБА_5 , 15.03.2022 укладає договір № 2202/03 (далі Договір) з ФОП ОСОБА_8 на постачання товару згідно коду предмета закупівлі за класифікатором: ДК 021:2015-33140000 3 медичні матеріали, (код номенклатурної позиції ДК 021:2015:33141000-0 медичні матеріали нехімічні та гематологічні одноразового застосування, код НК 024:2019: - 59235 (Губка гемостатична компресійна для зовнішнього застосування) на загальну суму 829 600,00 грн. (без ПДВ).

Відповідно до пункту 1.2 Розділу 1 Договору, найменування (номенклатура, асортимент) і кількість товару наведено у Специфікації № 1 що є невід`ємною частиною цього Договору (Додаток до договору № 1).

Специфікацією, що є Додатком № 1 до Договору, передбачено закупівлю та поставку товару (Губка гемостатична компресійна для зовнішнього застосування), кількістю 850 шт., ціною за одиницю 976, 00 грн. (без ПДВ), загальною вартістю 829 600,00 грн. (без ПДВ).

На виконання умов Договору, 17.03.2022 ФОП ОСОБА_8 здійснено поставку товарів з маркуванням бинт гофрований гемостатичний 1 (одна) стерильна стрічка 7,5см*360см (HEMOSTATIC ГЕМОСТАТИК), який було прийнято посадовими особами КНП «ООЦЕМД І МК» ООР».

В подальшому, продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на розтрату грошових коштів КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» на користь ФОП ОСОБА_8 , на виконання умов Договору, 24.03.2022 на підставі видаткової накладної № 2140 від 17.03.2022 та платіжного доручення № 10003 від 24.03.2022, виконувач обов`язків генерального директора КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» ОСОБА_5 забезпечив здійснення перерахування з рахунку КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» № НОМЕР_2 відкритому у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на рахунок ФОП ОСОБА_8 № НОМЕР_3 відкритому у ПАТ «БАНК ВОСТОК» грошових коштів у сумі загальну суму 829 600,00 грн.

Однак, станом на 15.03.2022 ринкова вартість постановленого

ФОП ОСОБА_8 товару із маркуванням бинт гофрований гемостатичний 1 (одна) стерильна стрічка 7,5см*360см (HEMOSTATIC ГЕМОСТАТИК) становила 424 гривні 44 копійок за одиницю.

Таким чином, загальна сума завищення вартості товару, який на виконання умов Договору було здійснено поставку ФОП ОСОБА_8 на адресу КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» становить 468 826 гривень.

Отже, ОСОБА_5 , внаслідок реалізації свого злочинного наміру на розтрату грошових коштів КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що вартість товарів, які поставлені ФОП ОСОБА_8 значно менша ніж визначено умовами Договору, діючи в порушення п. 4.1, та п.п. 4.1.2, 4.1.6, 4.1.9 Статуту КНП «ООЦЕМД І МК» ООР», ст. ст. 4, 5 Закону України «Про публічні закупівлі», Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 № 275 «Про затвердження примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі», п.п. 1, 2, 3 п. 1 Постанови Кабінету міністрів України від 28.02.2022 № 169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» вчинив розтрату чужого майна грошових коштів КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» на суму 468 826 грн., що згідно Примітки 3 до ст. 185 КК України в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення та становить великий розмір, внаслідок чого завдано майнову шкоду КНП «ООЦЕМД І МК» ООР» у вказаному розмірі.

За вищевикладених обставин, 17.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, за кваліфікуючими ознаками: розтрата чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у великих розмірах, в умовах воєнного стану.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, крім того, долучив інформаційні довідки з Державного реєстру речових прав, що підтверджує наявність у ОСОБА_9 нерухомого майна, та в свою чергу обґрунтовує задовільний майновий стан підозрюваного та можливість застосування як альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, що становить 999 240 гривень.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення посилаючись на те, що ризики, викладені у клопотанні слідчого недоведені, а підозра, повідомлена його підзахисному є необґрунтованою. Заявлений стороною обвинувачення розмір застави є непомірним для ОСОБА_5 . Крім того, адвокат ОСОБА_4 звернув увагу на міцність соціальних зв`язків ОСОБА_9 , оскільки останній одружений, має на триманні трьох неповнолітніх дітей. З огляду на що, захисник просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого у повному обсязі та не застосовувати жодний запобіжний захід. Долучив письмові заперечення та характеризуючи підзахисного документи, які просив слідчого суддю врахувати.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення. Зазначив, що наразі не працює у КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф», а тому не має можливості жодним чином впливати на свідків.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальнеправопорушення, у якомупідозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крімвипадків, передбаченихчастиноюп`ятоюстатті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

19.01.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

В підтвердження існування в рамках такого кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення сторона обвинувачення посилається на: рапорт про виявлений злочин від 14.06.2023 за № 65/5/д/1-3669; висновок експерта № 23-3926 товарознавчої експертизи від 16.10.2023 відповідно до якого ринкова вартість товару подібного до наданого зразку із маркуванням бинт гофрований гемостатичний 1 (одна) стерильна стрічка 7,5см*360см (HEMOSTATIC ГЕМОСТАТИК), при умові відповідності нормативним документам України, станом на 15.03.2022, склала: 424 грн. 44 к.; протокол допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; висновок експерта № 23-5933 судово-економічної експертизи від 16.01.2024 відповідно до якого різниця між вартістю фактично одержаного товару КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради та ринковою вартістю, з урахуванням висновку експерта № 22-3926 від 16.10.2023 судової товарознавчої експертизи за договором № 2202/03 від 15.03.2022 складе 468 826 грн.; висновок експерта № 23-6065 судово-почеркознавчої експертизи від 11.01.2024 відповідно до якого підпис від імені ОСОБА_5 у договорі № 2202/03 від 15.03.2022, виконаний самим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зауважує, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, CampbellandHartleyv. theUnitedKingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі SelahattinDemirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі IlgarMammadovv. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagozv. Turkey).

Відтак, з огляду на наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як вище було зазначено, на переконання слідчого судді, в рамках даного кримінального провадження існує обґрунтована підозра за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Так, згідно вимог ст. 45 КК України вбачається, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191 КК України відноситься до корупційних кримінальних правопорушень, щодо яких на рівні національного законодавства існує низка процесуальних обмежень, як то: (1) заборона застосування ст. 75 КК України, у випадку визнання особи винною у вчиненні кримінального правопорушення вироком суду; (2) заборона за аналогічних обставин в застосуванні ст. 69 КК України.

Таким чином, у випадку послідуючого можливого розгляду даного кримінального провадження по суті безпосередньо судом, підозрюваному ОСОБА_5 , у випадку визнання його винним у інкримінованих йому діях, загрожує реальний строк покарання, що з урахуванням тяжкості покарання, яке передбачено зокрема за вчинення тяжкого злочину, на переконання слідчого судді може свідчити про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя також вважає за необхідне зазначити, що та обставина, що підозрюваний самостійно з`явився до слідчого судді для участі у розгляді даного клопотання не може нівелювати існування наведеного ризику, оскільки викладене є прямим обов`язком ОСОБА_5 , в силу його процесуального статусу в рамках кримінального провадження (ст. 42 КПК України).

Крім того, слідчий суддя критично оцінює твердження підозрюваного з приводу неможливості здійснення впливу на свідків, оскільки останній наразі не працює КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф». В цьому ж розрізі, слідчий суддя враховує доводи слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні, що підозрюваний протягом тривалого часу обіймає керівні посади у медичних закладах та відповідно може використовувати свій статус з метою незаконного впливу на працівників КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради», які на даний час не допитані. Вказане, на думку слідчого судді, зумовлює наявність кола впливових зав`язків у нього, тим самим підозрюваний може здійснювати вплив на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни ними своїх показів, в цілях подальшого уникнення підозрюваним передбаченої законом відповідальності.

З огляду на що, слідчий суддя приходить до переконання про достатність підстав для прийняття висновку щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків у даному кримінального провадження.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що вказаний ризик є необґрунтованим, ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, стороною обвинувачення не доведено факту того, що останній може вчините інше кримінальне правопорушення.

6. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Слідчий суддя зазначає, що інкриміновані за обставинами даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_5 кримінальні правопорушення в обов`язковому порядку вимагають від слідчого судді визначення відповідного розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у випадку якщо слідчий суддя прийде до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (абзац 1 ч. 3 ст. 183 КПК України).

Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, в результаті якого, інкримінованими йому діями, ймовірно було спричинено шкоди на загальну суму 468 826 гривень, а також ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя знову ж таки наголошує, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_5 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.

7. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_5 відповідного розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як вбачається з наявних у слідчого судді матеріалів, які долучені стороною обвинувачення в обґрунтування поданого клопотання, ОСОБА_5 інкримінується можливе вчинення кримінального правопорушення, в результаті ймовірного вчинення яких було завдано майнової шкоди на загальну суму 468 826 гривень, що є коштами КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради».

Так, згідно п. 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, між тим згідно зазначеної статті у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину та покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль для встановлення належного розміру застави. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтований у рішенні про визначення застави і повинен враховувати майновий стан обвинуваченого.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, враховувати положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановленої шкоди діями підозрюваного у розмірі 468 826 гривень, що є коштами КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради`на думку слідчого судді можливо вважати виключним випадком.

Крім того, слідчий суддя враховує, що прокурором у судовому засіданні було долучено відповідні документи, що фактично підтверджують задовільний соціально-майновий стан підозрюваного. Разом з тим, підозрюваний та його захисник не заперечували в частині вказаних доводів сторони обвинувачення.

За таких обставин, беручи до уваги ймовірний розмір майнової шкоди, який міг бути спричинений за обставинами даного кримінального провадження (з огляду на інкриміновані підозрюваному дії), а також з огляду на встановленні в судовому засіданні ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід визначити розмір застави у вигляді 199 (сто дев`яносто дев`ять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 602 572 (шістсот дві тисячі п`ятсот сімдесят дві) гривні, який на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у випадку її внесення, під загрозою звернення застави в дохід держави, у випадку порушення покладених на нього процесуальних обов`язків. Наведені обставини у своїй сукупності обумовлюють необхідність виходу слідчого судді за межі застави, передбаченої абзацом 2 п. 2 ч. 1 ст. 182 КПК України.

8. Висновки слідчого судді.

Таким чином, вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність часткового задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000970 від 20.06.2023 року відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 18.03.2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 199 (сто дев`яносто дев`ять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 602 572 (шістсот дві тисячі п`ятсот сімдесят дві) гривні.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 18.03.2024 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1