Справа № 629/5846/23
Провадження № 1-кс/629/1271/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , начальника СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_4 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановив:

05.10.2023 ОСОБА_3 , в порядку ст.303 КПК України, звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність посадових осіб Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, за його заявою від 02.10.2023 за фактом умисного пошкодження автомобіля дружини марки BMW X3 коричневого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , вважає причетним до вчиненого кримінального правопорушення громадянина ОСОБА_5 .

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні на задоволенні скарги наполягав, з підстав наведених в ній, просив скаргу задовольнити та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за фактом умисного пошкодження майна, надав копію рахунку ФОП ОСОБА_6 №147 від 06.10.2023 на суму 53990 грн., яким підтверджує суму заподіяних збитків. Вважає причетним до вказаного кримінального правопорушення нового зятя заступника Лозівського міського голови ОСОБА_7 - громадянина ОСОБА_5 . Недовіряє суддям Лозівського міськрайонного суду, прокурорам Лозівської окружної прокуратури та працівникам поліції Лозівського РВП. Відвід слідчому судді не заявляє але недовіру висловлює.

У судовому засіданні начальник СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_4 проти задоволення скарги заперечував, зазначив, що ним розглядалось питання щодо внесення в ЄРДР відомостей за скаргою ОСОБА_3 , однак для внесення відомостей за фактом умисного пошкодження майна за ст.194 КК України, необхідно заподіяння шкоди у великих розмірах, яка станом на 01.01.2023 року складає 335500 (триста тридцять п`ять тисяч п`ятсот) грн.

Слідчий суддя, вислухавши думку скаржника, дослідивши документи та оцінивши докази, якими скаржник обґрунтовує скаргу, заперечення та аргументи наведені начальником слідчого відділу поліції, на спростування доводів скаржника, приходить до наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності (ч.1 ст.304 КПК України).

Виходячи з вимог ст.1 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування чи прокуратури, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.

Згідно із частиною першою статті 306 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Наведеними правовими нормами визначено порядок оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

ЄСПЛ в своїх рішеннях зазначає, що право на справедливий судовий розгляд (стаття 6 Конвенції), одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, параграф 36; Перетяка та Шереметьєв проти України, рішення від 20 червня 2011 року, параграф 33), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див.the Guerin v.France, рішення від 29 липня 1998 року, параграф 37).

Як вбачається з матеріалів скарги, 02.10.2023 ОСОБА_3 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення за фактом умисного пошкодження автомобіля дружини заявника марки BMW X3, коричневого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , вважає причетним до вчиненого кримінального правопорушення громадянина ОСОБА_5 . Матеріальні збитки від пошкодження транспортного засобу оцінює в сумі 53990 грн.

Слідчим суддею встановлено та не спростовується начальником слідчого відділу поліції, що вищевказана подія зазначена скаржником мала місце, і що заява ОСОБА_3 02.10.2023 надійшла до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, а також, що органом досудового розслідування відомості до ЄРДР внесені не були.

Згідно ч.1 ст.194 КК України, кримінальна відповідальність за умисне знищення або пошкодження чужого майна, наступає в разі заподіяння шкоди у великих розмірах.

При цьому, у статті 194 цього Кодексу, заподіяння шкоди у великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя погоджується з позицією начальника слідчого відділення поліції, що для кваліфікації кримінальних правопорушень використовується неоподатковуваний мінімум доходів громадян, який станом на 01.01.2023 становить 1342,00 гривень, тобто, кримінальна відповідальність за умисне знищення або пошкодження чужого майна, наступає в разі заподіяння шкоди в розмірі не менше 335500 (триста тридцять п`ять тисяч п`ятсот) грн.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного та враховуючи вимоги ч.1 ст.214 КПК України, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є необґрунтованою, відсутні правові підстави для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, вважаю, що орган досудового розслідування діяв в спосіб, визначений законом, в межах наданих йому повноважень, права заявника не порушені, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.2,9,214,303-307,309,372 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Лозівського РВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Копію ухвали вручити скаржнику, направити до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1