У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/1228/23 № 1-кс/610/347/2023
м. Балаклія06 жовтня 2023 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000158 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

04.10.2023 до суду надійшло клопотання про арешт майна від 04.10.2023.

Предметом клопотання є майно: водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 від 22.03.2023, видане ТСЦ 6341.

Клопотання обґрунтовано тим, що 03.10.2023 під час огляду, проведеного поряд із автозаправною станцією за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено вищевказане водійське посвідчення, яке зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому на нього доцільно накласти арешт з метою збереження речового доказу, який визнаний таким за постановою слідчого, та недопущення його знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Виходячи з того, що для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вище зазначеного кримінального правопорушення, у зв`язку з необхідністю проведенням огляду та ряду судових експертиз, які вимагають відповідного доступу до об`єкта дослідження, необхідно здійснити накладення арешту на виявлені речі та предмети.

Слідча в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій клопотання підтримала та просила розглянути за її відсутності.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України, їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання з урахуванням визначених законом строків розгляду клопотання, найчастіше об`єктивної неможливості у ці строки повідомити про його розгляд, наслідків не розгляду клопотання, наявності права у власників та володільців майна на подачу клопотання про скасування арешту майна у разі його накладення.

Як убачається з матеріалів клопотання, СВ ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000158. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення з кваліфікацією за ч. 3 ст. 358 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесене 04.01.2023 на підставі матеріалів правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень від 03.10.2023.

Частиною 3 статті 358 КК України передбачено кримінальну відповідальність за підроблення посвідчення або іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут . Складання чи видача працівником юридичної особи незалежно від форми власності, який не є службовою особою, складання чи видача приватним підприємцем, аудитором, експертом, оцінювачем, адвокатом, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем або іншою особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних чи адміністративних послуг, завідомо підроблених офіційних документів, які посвідчують певні факти, що мають юридичне значення або надають певні права чи звільняють від обов`язків, підроблення з метою використання або збуту посвідчень, інших офіційних документів, що складені у визначеній законом формі та містять передбачені законом реквізити, виготовлення підроблених офіційних печаток, штампів чи бланків з метою їх збуту або їх збут чи збут завідомо підроблених офіційних документів, у тому числі особистих документів особи, - вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб.

Згідно з витягом з ЄРДР про внесення 04.10.2023 відомостей про вчинене кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 358 КК України, до відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від поліцейського СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_5 , про те, що під час патрулювання, поблизу автозаправної станції, що розташована Харківська область, м. Балаклія, вул. Центральна, 34, 03.10.2023, приблизно о 20:28 год, було виявлено та зупинено легковий автомобіль "ВАЗ 2107", д.н.з.: НОМЕР_2 ", під керуванням ОСОБА_4 , у якого не працювали задні ліхтарі в темну пору добу. Під час перевірки було виявлено, що водійське посвідчення серії НОМЕР_1 від 22.03.2023 видане на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ТСЦ НОМЕР_3 , має ознаки підробки.

Відповідно до рапорту поліцейського СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП ОСОБА_6 03.10.2023 о 20.15 год під час патрулювання за адресою: м. Балаклія, вул. Центральна, біля моста, зупинили авто ВАЗ 2105 червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час складення постанови за вчинене правопорушення біло виявлено, що водійське посвідчення ОСОБА_4 має ознаки підробки.

Протоколом огляду місця події від 03.10.2023 встановлено, що поряд із автозаправною станцією по вул. Центральна, 34 в м. Балаклія, Ізюмського району, Харківської області, де було зупинено легковий автомобіль марки «ВАЗ» моделі «2107» під керуванням ОСОБА_4 , у якого було виявлено та вилучено водійське посвідчення на його ім`я, серії НОМЕР_1 від 22.03.2023, що має ознаки підробки, а саме в правому кутку відсутній голографічний герб України. Зазначене водійське посвідчення в базі ТСЦ значиться та зареєстроване на іншу особу, а саме на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За постановою слідчого від 04.10.2023 вищевказане водійське посвідчення визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно із ч. 7 ст. 237 КПК України вказане у клопотанні майно вважається тимчасово вилученим.

Пункт 7 частини 2 статті 131 КПК України регламентує арешт майна, як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Окрім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, тому є речовим доказом у даному кримінальному провадженні та на нього необхідно накласти арешт з метою його збереження.

У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном є доцільним, оскільки в даному випадку забезпечує запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому первинному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження зазначеного об'єкта, як речового доказу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити повністю.

2.Накласти арешт на тимчасово вилучене 03.10.2023 в ході огляду місця події майно:

-водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 від 22.03.2023, видане ТСЦ 6341,

позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

3.Місце зберігання арештованого майна визначити слідчому у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

4.Копію ухвали направити ініціатору клопотання для виконання та заінтересованим особам для інформування.

Ухвала виконується неґайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Можливо слідчому судді заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1