Справа №705/1169/24
1-кс/705/264/24 УХВАЛА
20 лютого 2024 року м.Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора Христинівського відділення Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
20 лютого 2024 року слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим прокурором Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Із клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 18.02.2024 близько 12 години 30 хвилин зайшов на територію домоволодіння АДРЕСА_1 , діючи умисно та цілеспрямовано, з метою умисного знищення та пошкодження чужого майна шляхом підпалу, усвідомлюючи загальнонебезпечний спосіб свого діяння, за допомогою принесеної із собою заздалегідь приготовленої легкозаймистої суміші - бензину, облив через пошкоджену металевою трубою віконну раму штори та підпалив. У результаті даного підпалу розпочалася пожежа, в результаті якої було пошкоджено будівлю будинку та повністю знищено наявне у ньому майно, чим потерпілому ОСОБА_7 спричинено матеріальну шкоду.
У подальшому ОСОБА_4 , діючи умисно та цілеспрямовано, з метою пошкодження належного потерпілому ОСОБА_7 транспортного засобу Volkswagen Passat B4 н.з. НОМЕР_1 , за допомогою металевої труби наніс ряд ударів по автомобілю, в результаті яких розбив лобове скло, заднє скло, передні водійське та пасажирське та праве заднє скло даного транспортного засобу.
За підозрою у вчиненні вищевказаного злочину о 16 год. 10 хв. 18.02.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 19.02.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Підозра ОСОБА_4 у вчиненні злочину підтверджується та обґрунтовується матеріалами кримінального провадження.
Враховуючи тяжкість вчиненого злочину, спосіб та обставини знищення і пошкодження майна, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виникла необхідність в обранні відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за ч. 2 ст. 194 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років. За місцем проживання підозрюваний характеризується вкрай негативно, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення розбійного нападу, за що відбував покарання у місцях позбавлення волі. З 2017 року перебуває на обліку у лікаря психіатра.
13.02.2024 ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
Окрім того, безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення, у присутності працівників поліції він висловлював намір спалити житлові будинки іншим мешканцям села Пеніжкове. Його поведінка не свідчить про критичне ставлення до вчиненого, про усвідомлення наслідків своїх діянь та прагнення виправити ситуацію.
Викладене в сукупності свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_4 у випадку застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, може продовжувати злочинну діяльність та вчиняти інші кримінальні правопорушення, у тому числі у загальнонебезпечний спосіб.
Також, зважаючи на санкцію інкримінованого ОСОБА_4 злочину та ту міру покарання, що загрожує йому у випадку визнання винуватим, з урахуванням запровадженого в Україні воєнного стану, останній може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне правопорушення, адже суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не виключає ризиків впливу підозрюваним на потерпілого та свідків. ОСОБА_4 проживає із ними в одному населеному пункті, вони добре знайомі, а тому існує ризик того, що підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності, шляхом умовлянь, залякувань, погроз, примусу, може на них впливати з метою зміни останніми показань.
Зважаючи на ставлення ОСОБА_4 до вчиненого, повне ігнорування встановлених у суспільстві норм і правил поведінки, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином: не з`являтися за викликами до слідчого, прокурора та суду, з метою затягування досудового розслідування, а також невиконання інших процесуальних обов`язків.
Враховуючи ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, вік, стан здоров`я, відсутність у обвинуваченого заробітку та міцних соціальних зв`язків, його майновий стан, негативну характеристику за місцем проживання, наявність високих ризиків продовження ним протиправної поведінки, впливу на потерпілого, свідків, вчинення злочину в умовах воєнного стану, слідчий у клопотанні вважає, що лише тримання під вартою зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та дасть змогу запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, потерпілого, вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати іншим чином кримінальному провадженню.
У клопотанні слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 просить: застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з можливістю внесення застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі становить 121120 гривень.
Ознайомившись із клопотанням; заслухавши прокурора Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , яка вважала необхідним обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, та наявності ризиків, зазначених у клопотанні; вислухавши думку захисника ОСОБА_5 , який вказав на необґрунтованість клопотання та недоведеність існування ризиків й просив суд відмовити у задоволенні клопотання; підозрюваного ОСОБА_4 , який підтримав думку свого захисника щодо відмови у задоволенні клопотання, а також відмовився від дачі пояснень по суті підозри; перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.
18.02.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про те, що 18.02.2024 близько 12 год. 40 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно та цілеспрямовано, з метою пошкодження чужого майна, усвідомлюючи протиправність своїх дій, за допомогою заздалегідь виготовлених пально-мастильних матеріалів, в невстановлений точно спосіб, підпалив будинок вищевказаного домоволодіння, внаслідок чого сталося його загорання та який через виниклу пожежу був пошкоджений, чим потерпілому ОСОБА_7 завдано матеріального збитку.
В обґрунтування підозри ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 194 КК України слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 посилається на: рапорт інспектора чергового СРПП ВПД № 3 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 18.02.2024; протокол огляду місця події від 18.02.2024; протокол допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 від 18.02.2024; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 18.02.2024; інші матеріали кримінального провадження. Копії названих та інших документів долучено до клопотання.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. За змістом пункту 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
У частині першій статті 194 КПК України унормовано обов`язок слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам.
З урахуванням відсутності у слідчого судді права на даному етапі досудового розслідування вирішувати питання, які належать до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті, в тому числі оцінювати докази з точки зору їх достатності й допустимості для підтвердження чи спростування винуватості особи у вчиненні злочину та кваліфікації її дій, обов`язку судді на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити вірогідність та достатність причетності підозрюваного до кримінально-караних дій для застосування щодо нього обмежувального заходу, надані стороною обвинувачення фактичні дані, що містяться в долучених до клопотання матеріалах, є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи, а також за правилами частини першої статті 178 КПК України бере до уваги характер і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів вчинення його саме ОСОБА_4 , покарання, яке може бути призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки із суспільством.
У судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 не одружений, офіційно не працевлаштований, осіб на утриманні не має, перебуває на обліку у лікаря психіатра, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. З огляду на зазначене та з урахуванням конкретних обставин справи, а також зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, у слідчого судді є достатні підстави вважати наявними існування стосовно ОСОБА_4 ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які полягають у можливості переховуватись від органів досудового розслідування або суду, а також у можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.
Також, на думку слідчого судді, існує вірогідність впливу підозрюваного на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, зміни показань яких на свою користь може прагнути підозрюваний та які є сусідами та знайомими підозрюваного.
Водночас ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином взагалі у клопотанні не обґрунтований. Слідчий вказує на можливу неявку підозрюваного за викликами, що фактично дублює ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.
При цьому, вирішуючи питання щодо існування ризиків, передбачених чинним законодавством, слідчий суддя виходить з того, що Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування вказаного запобіжного заходу наявні.
Незважаючи, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, проте характер та тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді дають підстави для застосування саме такого запобіжного заходу, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.
Тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить задовольнити, а у задоволенні клопотання захисника про відмову у задоволенні клопотання відмовити.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначається, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
У даному випадку відсутні обставини, передбачені ч. 4 ст. 183 КПК України, тому слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.
Враховуючи обставини злочину, особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави в сумі, що відповідає сорока розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у грошовому виразі суму 121120 гривень. Крім цього, в разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, слід покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатись з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; заборонити спілкуватись із свідками, потерпілим по вказаному кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 177, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, строк якого відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 18 лютого 2024 року.
Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 19 квітня 2024 року (включно).
Визначити ОСОБА_4 розмір застави сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 121120 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
-не відлучатись з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-заборонити спілкуватись із свідками, потерпілим по вказаному кримінальному провадженню.
Термін дії обов`язку, покладеного судом у разі внесення застави, визначити в межах строків досудового слідства; після закінчення строку, на який на підозрюваного покладено відповідний обов`язок, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу та може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику до відома та направити до установи, в якій підозрюваний утримуватиметься під вартою, для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1