печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2298/24-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2024 року м. Київ

Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглядаючи кримінальне провадження № 0001360 відомості про яке 01.12.2023 внесено до ЄРДР за обвинуваченням

ОСОБА_3 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Цхінвалі Руспубліки Грузія, громадянина Грузії, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, без місця реєстрації на території України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 286-1 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 ; представник потерпілої - адвокат ОСОБА_6 ; захисник ОСОБА_7 ; обвинувачений ОСОБА_3 , перекладач ОСОБА_8

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні№ 0001360 відомості про яке 01.12.2023 внесено до ЄРДРза обвинуваченням ОСОБА_3 ( ОСОБА_3 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 286-1 КК України, у якому триває підготовче судове засідання.

Прокурор ОСОБА_5 клопотав про застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи необхідність запобігання спробам обвинуваченого: переховуватися від суду через обвинувачення у вчиненні особливо тяжкого злочину; незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Застосування до ОСОБА_3 іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків.

Представник потерпілої - адвокат ОСОБА_6 клопотання прокурора підтримав, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_3 проти задоволення клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечували. Просили одночасно застосувати альтернативний запобіжний у вигляді застави в помірному розмірі.

Заслухавши учасників судового провадження, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження в обсязі, що стосуються клопотання яке вирішується, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_3 раніше була предметом розгляду і знайшла об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу та продовження строку його дії під час досудового розслідування.

Підставою вважати ризики реальними є та обставина, що ОСОБА_3 обвинувачуються у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керувала транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило загибель двох осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 286-1 КК України, за скоєння якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від семи до десяти років, по-друге, обвинувачений ОСОБА_3 , використовуючи вплив на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні з метою зміни їх показів або перешкоджання безпосереднього дослідження судом їх показів, має можливість незаконно на них впливати, чим перешкоджатиме встановленню істини по справі.

Перевіряючи наявність законних підстав вважати, що застосування до ОСОБА_3 більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, судом, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінено в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставинами його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством.

В зв`язку з чим, жодний інший вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 у кримінальному провадженні.

Тому, такий запобіжний захід, як тримання під вартою, зможе запобігти зазначеним ризикам, які на думку суду є досі реальними.

Таким чином, обвинуваченому ОСОБА_3 слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

При цьому, суд приходить до висновку, про відсутність виправданих потреб у визначенні обвинуваченому ОСОБА_3 розміру застави, з огляду на право суду що закріплене у п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 49, 54, 176-178, 183, 193-194, 196-197, 331, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора задовольнити, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 23.03.2024.

Строк дії ухвали визначити до 23.03.2024.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя ОСОБА_1