Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/1716/24

Провадження № 1-кс/635/587/2024

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000155 від 07 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статты 436-1 КК України про арешт майна,

УСТАНОВИВ:

12 лютого 2024 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000155 від 07 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статты 436-1 КК України про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 06.02.2024 до ВП №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області повідомлення від поліцейського СРПП відділення поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , поширює символіки комуністичного, націонал-соціалістичного тоталітарних режимів.

Виїхавши за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі дозволу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка назвалася власницею квартири та зареєстрована за нею, про що мається відповідна відмітка уповноваженого органу в паспорті громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , було оглянуто приміщення квартири, за вище вказаною адресою, під час огляду якої було вилучено:

- 443 значки, з різною символікою, які з знаходяться в пластиковій ємкості жовтого кольору;

- фрагмент тканини червоного кольору, зовні схожий на прапор, із зображенням зірки, серпа та молоту, розміром 156х90 см;

- мобільний телефон марки «Xiaomi Mi», рожевого кольору, в золотому чохлі;

- стрічка поморанчево-чорного кольору (Георгієвська стрічка);

- прапор білого, синього та червоного кольорів (прапор російської федерації) З НАПИСОМ «РОССИЯ», гербом рф та стрічкою поморанчево-чорного кольору на пластиковій трубці;

- монети вироблені з металу у кількості 6 штук, з написом СССР;

- мобільний телефон марки «Xiaomi Mi», золотистого кольору.

- пристрій переносної пам`яті, марки TEAMGROUP 16 GB, сірого кольору(флешнакопичувач);

- іграшковий автомобіль, зеленого кольору, з логотипом «вооружонные силы РФ»;

- ноутбук марки «НР ProBook», чорно-коричневого кольору, серійний номер «2CE0130V5H» та зарядний пристрій.

Вказані вилучені предмети можуть в подальшому мати доказове значення у кримінальному провадженні та бути речовими доказами, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також для встановлення істини під час досудового розслідування. Окрім цього, у вказаному кримінальному провадженні необхідно призначити судові експертизи з метою дослідження вилучених предметів.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась надавши заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник майна у судове засідання не з`явилась, була повідомлена належним чином, причини своєї неявки суду не повідомила.

Згідно частини 1 статті 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому засіданні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Суд, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступних висновків

Згідно статті 3 КПК України, слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Клопотання про арешт майна подане з додержанням вимог статті 171 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 172 КРК України , клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

На підтвердження клопотання надано копії з матеріалів кримінального провадження.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження(стаття 131 КПК України).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000155 від 07 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 436-1 КК України.

Згідно протоколу огляду слідує, що 06 лютого 2024 року було проведено огляд за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено: 443 значки, з різною символікою, які з знаходяться в пластиковій ємкості жовтого кольору; фрагмент тканини червоного кольору, зовні схожий на прапор, із зображенням зірки, серпа та молоту, розміром 156х90 см; мобільний телефон марки «Xiaomi Mi», рожевого кольору, в золотому чохлі; стрічка поморанчево-чорного кольору (Георгієвська стрічка); прапор білого, синього та червоного кольорів (прапор російської федерації) З НАПИСОМ «РОССИЯ», гербом рф та стрічкою поморанчево-чорного кольору на пластиковій трубці; монети вироблені з металу у кількості 6 штук, з написом СССР; мобільний телефон марки «Xiaomi Mi», золотистого кольору; пристрій переносної пам`яті, марки TEAMGROUP 16 GB, сірого кольору(флешнакопичувач); іграшковий автомобіль, зеленого кольору, з логотипом «вооружонные силы РФ»; ноутбук марки «НР ProBook», чорно-коричневого кольору, серійний номер «2CE0130V5H» та зарядний пристрій.

07 лютого 2024 року слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 винесено постанову про визнання речових доказів, якою зазначені предметивизнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Таким чином, судом встановлено, що майно, яке зазначене в клопотанні, відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, з врахуванням кваліфікації кримінального правопорушення, за якою здійснюється кримінальне провадження.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів по яким необхідно провести судові експертизи.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі досліджених в судовому засіданні доказів та наведених у клопотанні доводів, суд дійшов висновку, що необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна є обґрунтованою, оскільки дійсно є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вищевказане майно має значення для досудового розслідування.

Арешт вказаного майна, тобто обмеження власності (користування, розпорядження та відчуження) здійснюється з урахуванням гарантій національного законодавства, вимог статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод та не становить втручання, яке не було б пропорційним до відповідної мети.

Таким чином, враховуючи завдання кримінального провадження, з метою недопущення приведення до зникнення, втрати або пошкодження тимчасово вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, суд приходить до висновку стосовно необхідності накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання майна, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частини 2 статті 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється згідно «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

З системного аналізу вищевказаних нормативних актів слідує, що визначення місця зберігання речових доказів на стадії досудового розслідування належить до виключної компетенції органів досудового розслідування, а слідчий суддя здійснює лише судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, тому вимога прокурора в цій частині не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 131-132, 170-173, 175 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000155 від 07 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статты 436-1 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом позбавлення права відчуження, користування та розпорядженняна 443 значки, з різною символікою, які з знаходяться в пластиковій ємкості жовтого кольору; фрагмент тканини червоного кольору, зовні схожий на прапор, із зображенням зірки, серпа та молоту, розміром 156х90 см; мобільний телефон марки «Xiaomi Mi», рожевого кольору, в золотому чохлі; стрічка поморанчево-чорного кольору (Георгієвська стрічка); прапор білого, синього та червоного кольорів (прапор російської федерації) З НАПИСОМ «РОССИЯ», гербом рф та стрічкою поморанчево-чорного кольору на пластиковій трубці; монети вироблені з металу у кількості 6 штук, з написом СССР; мобільний телефон марки «Xiaomi Mi», золотистого кольору; пристрій переносної пам`яті, марки TEAMGROUP 16 GB, сірого кольору(флешнакопичувач); іграшковий автомобіль, зеленого кольору, з логотипом «вооружонные силы РФ»; ноутбук марки «НР ProBook», чорно-коричневого кольору, серійний номер «2CE0130V5H» та зарядний пристрій, які були вилучені в ході проведення огляду місця події 06 лютого 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати прокурору Харківської окружної прокуратури Харківської області та власнику майна.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_8