справа № 439/1401/23
провадження № 1-кс/439/388/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 року м. Броди

Слідчий суддя Бродівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

07.11.2023 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-

Особа, яка звертається до суду із клопотанням ОСОБА_2 , зазначає, що ухвалою Бродівського районного суду Львівської області від 16.08.2023 року року у кримінальному провадженні №0000221 накладений арешт на мобільний телефон Ксіомі Редмі 10с,220333QNY, який визнаний речовим доказом. Тому просить скасувати вказаний арешт.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано.

Тобто особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.171-174КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, однак не долучив до клопотання саму ухвалу, якою накладено арешт на майно, не зазначив орган, який проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, в якому накладений арешт.

Вказані недоліки позбавляють слідчого суддю можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також з`ясувати чи дійсно відпали підстави для застосування арешту майна.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6 ст.9КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке клопотання слід повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.170-175 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, який його подав.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1