Справа № 724/312/24
Провадження № 1-кс/724/34/24
У Х В А Л А

29 січня 2024 року слідчий суддя Хотинського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника СД відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000007 від 25.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Хотинського районного суду надійшло клопотання начальника СД відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000007 від 25.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, яке погоджене прокурором Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт з обмеженням права користування, розпорядження та відчуження на тимчасово вилучене майно, а саме на довідку військово-лікарської комісії виданої на ім`я ОСОБА_5 №4638 від 08.12.2023 року та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою збереження їх як речових доказів.

Начальник СД відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області ст.лейтенант поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява, в якій він клопотання підтримав, просив його задовольнити, просив здійснювати розгляд клопотання у його відсутності.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день час та місце розгляду справи, причини своєї неявки суду не повідомив, що у відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України не є перешкодою розгляду клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши подане слідчим клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік вилученого майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним таким майном. До клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, передбачено ч. 1 ст. 167 КПК України.

Тимчасове вилучення майна може бути здійснене під час обшуку та огляду, що передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частина 1 ст. 170 КПК України вказує на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, і з метою забезпечення - збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього кодексу.

Стаття 173 ч. 1 КПК України зазначає, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 частини 1 статті 170 цього кодексу.

При цьому слід звернути увагу на зміст ст. 173 КПК України, яка наголошує, що вирішуючи питання про арешт майна необхідно враховувати правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього кодексу).

У разі задоволення клопотання в ухвалі обов`язково потрібно зазначити перелік майна, на яке накладено арешт, що випливає зі змісту ч. 5 ст. 173 КПК України.

Дізнавач звертаючись до суду з цим клопотанням, лише процитував зміст законів, які на його думку підлягають застосуванню і обмежився висновком щодо необхідності накладання арешту на певне майно.

При цьому, клопотання не містить будь-якого аналізу доводів, в ньому не наведені відповідні мотиви, правова підстава та мета арешту вказаних речей.

Також клопотання не містить доказів, що довідка військово-лікарської комісії виданої на ім`я ОСОБА_5 №4638 від 08.12.2023 року та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є завідомо підробленими документами і інформація зазначена у них є недостовірною.

Крім того, у клопотанні не доведено відповідність вищевказаних речей критеріям, передбаченим п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, а саме: яке доказове значення мають вказані речі для кримінального провадження, порушеного за ч.4 ст. 358 КК України.

Відповідно до вимог ст. 172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене майно в особи підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а в разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні. Таким чином, враховуючи, що клопотання дізнавача про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього кодексу, вважаю за необхідне, відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України, повернути його прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення зазначених в мотивувальній частині вказаної ухвали недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника СД відділення поліції № 2 (м. Хотин) Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження № 0000007 від 25.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання ухвали для усунення недоліків, перелічених в мотивувальній частині цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_6 СКРИПНИК