КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/7617/2023 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 199 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційні скарги захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , з внесеними доповненнями до них, на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28 листопада 2023 року, -

за участю:

прокурора - ОСОБА_9 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

захисників - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.11.2023 року задоволено клопотання старшого детектива відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_12 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою із визначенням застави в сумі 3 000 712 000 (три мільярди сімсот дванадцять тисяч) гривень та продовжено строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 26.01.2024 року, з визначенням розміру застави в межах 1 118 000 (одного мільйону ста вісімнадцяти тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає в сумі 3 000 712 000 (три мільярди сімсот дванадцять тисяч) гривень, із визначенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у разі її внесення, щодо:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпро Дніпропетровської області, громадянина Держави Ізраїль та Республіки Кіпр, одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 200; ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 кожен окремо звернулися до суду з апеляційними скаргами з доповненнями, в яких просять скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.11.2023 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання старшого детектива про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 .

Мотивуючи апеляційні вимоги, захисник ОСОБА_7 в своїй апеляційній скарзі зазначає, що оскаржувана ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.11.2023 року постановлена з істотним порушенням норм кримінального процесуального закону, крім того висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.

В доповненнях до апеляційної скарги адвокат ОСОБА_7 зазначає, що підозра у вчиненні інкримінованих ОСОБА_8 кримінальних правопорушень є необґрунтованою, крім того, слідчим суддею суду першої інстанції, незважаючи на чисельні доводи сторони захисту не взято до уваги, що у кримінальному правопорушенні, яке інкримінується ОСОБА_8 відсутній склад, зокрема, такий елемент об`єктивної сторони як злочинні наслідки у вигляді завдання шкоди, адже ст. 191 КК України має матеріальний склад.

Крім того, зазначає, що стороною обвинувачення не надано жодних реальних підтверджень того, що ОСОБА_8 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а абстрактні висновки слідчого судді щодо лише тяжкості можливого покарання суперечить практиці ЄСПЛ.

Водночас, всупереч твердженням сторони обвинувачення, щодо нібито знищення документів, необхідних для проведення судово-економічної експертизи, ОСОБА_8 вживаються усі можливі заходи щодо надання таких документів для проведення експертного дослідження. Спростуванням наявності ризику незаконно впливати на свідків є той факт, що саме стороною захисту ініційовано допити великої кількості свідків, шляхом подачі відповідних клопотань, які задоволені у повному обсязі, що беззаперечно свідчить про прагнення підозрюваного до забезпечення всебічного, повного та об`єктивного розслідування.

Апелянт посилається і на те, що слідчим суддею в черговий раз абсолютно невмотивовано та всупереч вимогам ч. 4 ст. 182 КПК України визначено підозрюваному ОСОБА_8 заставу у розмірі межах 1 118 000 (одного мільйону ста вісімнадцяти тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В доповненнях до апеляційної скарги адвокат ОСОБА_6 зазначає, що ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.11.2023 року є незаконною, необґрунтованою, постановленою за повної відсутності будь-яких ризиків та обґрунтованості підозри.

Звертає увагу, що до клопотання про продовження запобіжного заходу не було долучено жодного доказу, отриманого після 27.10.2023 року (дати попереднього клопотання про продовження строку тримання під вартою).

Адвокат ОСОБА_6 вказує, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби буде цілком достатньо для виконання ОСОБА_8 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Зауважує, що перебування підозрюваного від вартою при наявності у нього низки захворювань у сукупності із необґрунтованістю підозри та відсутністю ризиків становить непомірний тягар для його здоров`я та в перспективі може мати невідворотні наслідки.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисників та підозрюваного, які підтримали апеляційні скарги, з внесеними до них доповненнями, та просили їх задовольнити, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційних скарг та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, пояснення поручителів ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_24, які подали заяви про передачу підозрюваного ОСОБА_8 на особисту поруку, пояснення спеціаліста - лікаря ОСОБА_21 , вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційних скарг, з внесеними до них доповненнями, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з наданих в апеляційний суд матеріалів, у провадженні Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України, за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000034 від 11.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 200 (чинна до 01.07.2020 року), ч. 1 ст. 263 КК України, а також за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_22 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України.

02.09.2023 року у межах кримінального провадження № 0000034 ОСОБА_8 повідомлено про підозру ОСОБА_8 за ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023 року), ч. 3 ст. 209 КК України.

02.09.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 31.10.2023 року, із визначенням розміру застави, що складає 509 960 000 грн.

14.09.2023 року ОСОБА_8 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 200; ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

15.09.2023 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва змінено застосований відносно ОСОБА_8 запобіжний захід в частині збільшення розміру застави з 509 960 000 грн. до 3 891 800 000 грн.

25.09.2023 року ухвалою Київського апеляційного суду залишено без змін ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 02.09.2023 року.

06.10.2023 року ухвалою Київського апеляційного суду залишено без змін ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 15.09.2023 року.

24.10.2023 року постановою заступника Генерального прокурора Дмитра Вербицького строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, тобто до 02.12.2023 року включно.

16.11.2023 року ухвалою Київського апеляційного суду застосований до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжено, визначено заставу у розмірі 1 118 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3 000 712 000 грн.

23.11.2023 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному продовжено до 02.03.2024 року включно.

27.11.2023 року (клопотання датоване 24.11.2023 року) старший детектив відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_12 , за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 звернувся з клопотанням до Шевченківського районного суду міста Києва про продовження строку тримання під вартою, щодо ОСОБА_23 в межах строку досудового розслідування, із визначенням розміру застави в сумі 3 000 712 000 (три мільярди сімсот дванадцять тисяч) гривень.

28.11.2023 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва задоволено клопотання старшого детектива та продовжено ОСОБА_8 строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 26.01.2024 року, з визначенням розміру застави в межах 1 118 000 (одного мільйону ста вісімнадцяти тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає в сумі 3 000 712 000 (три мільярди сімсот дванадцять тисяч) гривень, із визначенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у разі її внесення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу

Згідно з вимогами ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на такий, що не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення в строки, встановлені статтею 219 цього Кодексу.

Слідчий суддя, під час розгляду клопотання органу досудового розслідування про продовження ОСОБА_8 строку тримання під вартою, на думку колегії суддів правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 200; ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 209 КК України.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, журналу судового засідання та технічного запису, на основі наданих детективом матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні старшого детектива та доданих до нього матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні старшого детектива та доданих до нього матеріалах дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

Продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п. 110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі», тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка - незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

Отже, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_8 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Перевіряючи доводи клопотання старшого детектива на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 на тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень та конкретні обставини кримінального провадження, а тому доводи захисників в частині недоведеності існування ризиків не можуть бути прийняті колегією суддів.

Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що заявлені ризики з часу застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися та існують на теперішній час.

Дослідивши належним чином всі матеріали провадження, дані, які характеризують особу підозрюваного та інші, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України обставини, колегія суддів погоджується з наведеними слідчим суддею в ухвалі мотивами, з яких останній прийняв відповідне рішення, а тому підстав для застосування щодо ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів не вбачається.

Перевіряючи ухвалу слідчого судді в частині визначеного підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах:

1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Продовжуючи ОСОБА_8 строк тримання під вартою до 26.01.2024 року, у межах строку досудового розслідування, слідчий суддя повинен був в ухвалі визначити підозрюваному у відповідності до вимог ст. 183 КПК України обґрунтований розмір застави, а також зазначити які з передбачених ч. 5 статтею 194 цього Кодексу обов`язків будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

За таких обставин, виходячи з вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги захисників, з внесеними до них доповненнями, необхідно задовольнити частково, а ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою клопотання старшого детектива про продовження ОСОБА_8 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково, продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити заставу з покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків у разі внесення застави з урахуванням вимог КПК України.

Апеляційний суд, визначаючи розмір застави, бере до уваги обставини, встановлені ст. ст. 177, 178 КПК України, вимоги ст. 182 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому вважає, що підозрюваному ОСОБА_8 слід визначити заставу у розмірі 2 700 000 000 гривень у національній грошовій одиниці.

Такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_8 колегія суддів не вбачає.

У задоволенні заяв про взяття підозрюваного ОСОБА_8 на особисту поруку ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_24 , колегія суддів відмовляє.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 182, 183, 194, 196, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційні скарги захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , з внесеними доповненнями до них,- задовольнити частково.

Ухвалу слідчого Шевченківського районного суду міста Києва від 28 листопада 2023 року, якою задоволено клопотання старшого детектива відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_12 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою із визначенням застави в сумі 3 000 712 000 (три мільярди сімсот дванадцять тисяч) гривень та продовжено строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 26.01.2024 року, з визначенням розміру застави в межах 1 118 000 (одного мільйону ста вісімнадцяти тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає в сумі 3 000 712 000 (три мільярди сімсот дванадцять тисяч) гривень, із визначенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у разі її внесення, щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого детектива відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_12 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою із визначенням застави в сумі 3 000 712 000 (три мільярди сімсот дванадцять тисяч) гривень, із визначенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у разі її внесення, щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26 січня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 2 700 000 000 (два мільярди сімсот мільйонів) гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, , номер рахунку за стандартом IBAN: UA1082186), банк надавача послуг: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО банку: 820172).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати на першу вимогу до слідчого, який здійснює досудове розслідування в цьому кримінальному провадженні, прокурора, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Термін дії обов`язків покладених судом визначити строком до 26 січня 2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_8 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд.

З моменту внесення застави підозрюваний ОСОБА_8 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний ОСОБА_8 будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Покласти контроль за виконанням ухвали суду на прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 .

У задоволенні заяв про особисту поруку ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_24 , - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________________ _______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4