Справа № 331/749/23
Провадження № 1-кс/331/1894/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Запоріжжі клопотання старшого слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБУ в Запорізькій області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002266 від 21.11.2022 р., за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБУ в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з клопотанням про арешт майна, погодженим з прокурором відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002266 від 21.11.2022 р., за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом УСБУ в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002266 від 21.11.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України.

04.10.2023 гр. України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч. 5 ст. 111-1 КК України участь в організації та проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території, за попередньою змовою групою осіб.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що гр.України ОСОБА_5 , протягом вересня 2022 року, перебуваючи на території с. Широке Веселівської селищної територіальної громади Мелітопольського району Запорізької області, яка з 26.02.2022 та на час складення письмового повідомлення про підозру є тимчасово окупованою російською федерацією територією України, діючи умисно, із власних корисливих мотивів, за передньою змовою з гр. України ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими особами, які увійшли до складу незаконної виборчої комісії - т.зв. «участковой избирательной комиссии №317», з метою остаточного встановлення окупаційної влади російської федерації на тимчасово окупованій території Запорізької області, в порушення вимог ЗУ «Про всеукраїнський референдум», брав участь в організації та проведенні на території вказаного населеного пункту незаконного референдуму щодо входження Запорізької області до складу російської федерації, призначеного указом «про призначення референдуму Запорізької області про вихід Запорізької області зі складу України та про входження Запорізької області до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації» №356-у від 20.09.2022 окупаційної адміністрації держави-агресора - т.зв. «Военно-гражданской администрации Запорожской области», який було безпосередньо проведено у період з 23 по 27 вересня 2022 року на тимчасово окупованій території Запорізької області, як член виборчої комісії - т.зв. «участковой избирательной комиссии №317», розташованої за адресою: Запорізька область, Мелітопольський район, Веселівська селищна територіальна громада, с. Широке, вул. Шкільна, буд. 44а.

Відтак, санкцією ч.5 ст.111-1 КК України, за якою ОСОБА_5 повідомлено про підозру, передбачено додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Таким чином, з урахуванням санкції ч.5 ст.111-1 КК України, орган досудового розслідування відповідно до п.3 ч.1 ст.170 КПК України повинен вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні з метою його конфіскації.

Відтак, досудовим розслідуванням встановлено, що підозрюваному ОСОБА_5 на праві власності належить житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою №348878094 від 03.10.2023

Крім того, наразі в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що наявні ризики відчуження наведеного вище переліку майна підозрюваного ОСОБА_5 з метою унеможливлення застосування до нього заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та подальшої його конфіскації.

Слідчий у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна в судове засідання не викликався відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України.

З урахуванням положень ч. 2 ст. 172 та ч. 4 ст. 107 КПК України слідчий суддя вважав за можливе розглянути клопотання за відсутності вказаних осіб, без здійснення фіксування технічними засобами.

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання, долучені до нього копії документів, дійшов наступного висновку.

Матеріалами провадження встановлено, що в провадженні слідчого відділу УСБУ в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження № 0002266 від 21.11.2022 р., за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

29.09.2023 року старшим слідчим в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБУ в Запорізькій області ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження № 0002266 від 21.11.2022 р., складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, яке опубліковано на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора, а також в газеті «Урядовий кур`єр» у розділі «Оголошення» № 199 (7597) від 04.10.2023 р., та 04.10.2023 р. вручено його захиснику адвокату ОСОБА_10 .

Так, санкція ч.5 ст.111-1 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна або без такої, тому у випадку постановлення обвинувального вироку суду майно ОСОБА_5 може бути конфісковано в дохід держави.

Таким чином, метою накладення арешту на зазначене майно є забезпечення конфіскації майна.

Зазначені обставини переконують слідчого суддю у тому, що правова підстава накладення арешту на майна наявна та підтверджена.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 348878094 від 03.10.2023 р., ОСОБА_5 на праві власності належить житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 12 ст. 170 КПК України заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Таким чином, арешт на житловий будинок накладається без такої заборони.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для накладення арешту на майно, розумність та співмірність обмежень права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБУ в Запорізькій області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002266 від 21.11.2022 р., за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.5 ст.111-1 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження та відчуження на майно, що належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1