ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1262/24
провадження № 1-кс/753/294/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполя, Донецької обл., громадянина України, з вищою освітою, одруженого, що має на утриманні двох малолітніх дітей, офіційно не працюючого, який на обліках у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше несудимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 16.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000351, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 18.01.2024 матеріали клопотання передано слідчому судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000351 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням день та час перебував у невстановленому досудовим розслідуванням місці та в цей час у нього виник протиправний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту.

Реалізуючи свій протиправний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту, ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб придбав та розпочав зберігати згорток ізоляційної стрічки чорного кольору, в якому знаходилася кристалоподібна речовина, що містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, який поклав до лівої кишені куртки, у яку він був одягнений.

Так, 16.01.2024 близько 16 год. 50 хв. за адресою: м. Київ, вул. Крушельницької, 15, працівниками поліції було затримано ОСОБА_5 , у якого в подальшому, в ході проведення особистого обшуку, у лівій кишені куртки, у яку він був одягнений було виявлено та вилучено згорток ізоляційної стрічки чорного кольору, в якому кристалоподібна речовина, що містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, масою 1,748 г., що є великим розміром, яку ОСОБА_5 умисно незаконно, всупереч вимог ЗУ «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» від 15.02.1995, «Порядку провадження діяльності, пов`язаної з обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та контролю за їх обігом», затвердженого постановою КМУ № 589 від 03.06.2009, придбав та зберігав для власного вживання без мети збуту.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини у великих розмірах без мети збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1,5 частини першої статті 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово строком на 2 місяці.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Захисник просив врахувати наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків, постійне місце проживання, позитивні характеристики за місцем проживання, відсутність судимостей, наявність двох малолітніх дітей, та застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Підозрюваний додатково зробив заяву, що під час його затримання працівниками поліції було застосовано до нього фізичне насильство, зокрема, наносилися удари по голові та тулубу. Наявність тілесних ушкоджень зафіксовано під час його медичного огляду.

Вислухавши прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000351 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

16.01.2024 ОСОБА_5 , було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

17.01.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом щодо виявлення кримінального правопорушення; протоколом затримання та особистого обшуку ОСОБА_5 , в ході якого було вилучено кристалічну речовину блакитного кольору, схожу на психотропну; висновком експертизи матеріалів, речовин та виробів; протоколами допитів свідків; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Підозра ОСОБА_5 , ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням.

Крім того, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого покарання. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, постійне місце реєстрації та проживання, де позитивно характеризується. Оцінюючи характеризуючі дані про підозрюваного, слідчий суддя вважає, що ризик втечі останнього є маловірогідним.

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то враховуючи, що ОСОБА_5 притягується до кримінальної відповідальності за ч.3 ст.15 ч.3 ст.305, ч.3 ст.307 КК України по кримінальному провадженні № 0000103 від 06.06.2022 (обвинувальний акт знаходиться на розгляді в Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області), то вказане може слугувати для суду підставою того, що підозрюваний може вчинити новий злочин (Selcuk проти Туреччини, § 34; Matznetter проти Австрії, § 9).

Враховуючи наведене, у слідчого судді не має сумнівів, що ризики того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення має надзвичайно високий ступень.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини висновки про ступінь ризиків та неможливості їм запобігання більш м`якими запобіжними заходами мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки під час попередніх розслідувань (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вищевказаного ризику.

Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу виді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу, який слід застосувати щодо ОСОБА_5 , суд дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, який на думку суду, з урахуванням особи підозрюваного, буде дієвим та надасть можливість запобігти ризику, доведеного прокурором у судовому засіданні, а отже клопотання підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 216 КПК України досудове розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів здійснюють слідчі органів Державного бюро розслідувань.

Враховуючи наведені підозрюваним обставини щодо застосовування до нього з боку працівників поліції фізичного насильства під час затримання, слідчий суддя в порядку ст. 206 КПК України, вважає за необхідне зафіксувати заяву підозрюваного ОСОБА_5 та доручити уповноваженій особі Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, провести розслідування фактів, повідомлених під час судового засідання 18.01.2024 у справі № 753/1262/24 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо застосування до нього насильства під час затримання 16.01.2024.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого, задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяця.

Заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 з 23 год. 00 хв. до 06-00 год. за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища.

Зобов`язати ОСОБА_5 протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту - м. Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 18.03.2024.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , з-під варти негайно в залі суду.

На підставі ч. 6 ст. 206 КПК України доручити компетентному органу досудового розслідування - Територіальному управлінню Державного бюро розслідувань, розташованому у м. Києві, відповідно до вимог та в порядку ст.214 КПК України, провести розслідування фактів, повідомлених під час судового засідання 18.01.2024 у справі № 753/1262/24 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо застосування до нього насильства під час затримання 16.01.2024.

Направити копію ухвали разом з копією журналу судового засідання від 18.01.2024 у справі № 753/1262/24, в якому зафіксовано заяву ОСОБА_5 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованому у м. Києві.

Копію ухвали направити до Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві для контролю за поведінкою ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали складено 23.01.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1