Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/488/24

Номер провадження: 1-кп/511/157/24

12.02.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (дистанційно),

потерпілої - ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001418 від 06.11.2023 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бакша Савранського району Одеської області, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, не одруженого, не працюючого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

12.02.2024 року на адресу суду від прокурора Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 . Вказане клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 під час досудового розслідування було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 19.02.2024. ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, скоєного за обтяжуючих вину обставин, тобто вчинення кримінального правопорушення особою у стані алкогольного сп`яніння, за яке законом передбачена можливість призначення покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до десяти років. Ризики, яким прокурор обґрунтовує клопотання про необхідність обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою, передбачені п.1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав надане суду клопотання та просив суд його задовольнити.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 зазначила, що клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не підлягає розгляду, у зв`язку із порушенням прокурором норм КПК при його складанні та врученні стороні захисту.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні залишив розгляд клопотання прокурора на розсуд суду.

Частиною 3 ст. 315 КПК України, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

Обставини , що свідчать про наявність (відсутність) ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, давши оцінку обґрунтованості заявленого клопотання прокурора, прийшов до висновку про необхідність обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Вирішуючи питання доцільності обрання обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, суд має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, скоєного за обтяжуючих вину обставин, тобто вчинення кримінального правопорушення особою у стані алкогольного сп`яніння, за яке законом передбачена можливість призначення покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до десяти років.

Розуміючи про тяжкість покарання, яке йому загрожує, останній, враховуючи його особистість, відсутність стійких соціальних зв`язків, сім`ї, легального джерела доходу, воєнний стан та проживання поблизу державного кордону, може зникнути та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що свідчить про наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наявність у кримінальному провадженні потерпілої та свідків, свідчать про наявність ризику, що за відсутності менш суворого запобіжного заходу, обвинувачений матиме можливість самостійно або через інших осіб незаконно впливати на потерпілу та свідків, достовірно знаючи про їх місце проживання, схиляючи до викривлення показів шляхом погроз чи умовлянь, тим самим перешкоджаючи суду у встановленні істини у кримінальному провадженні та повному і всебічному дослідженні всіх доказів. Вказані обставини вказують на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що дії, що ставлять ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер, вчиненні ним під час запровадження в Україні воєнного стану у зв`язку з військовою агресією, а тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу, саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, здійснення впливу на свідків та потерпілу.

Ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Кримінальне провадження перебуває на стадії підготовчого судового засідання, не досліджено матеріали справи, не допитані свідки та потерпіла, а отже враховуючи початковість розгляду кримінального провадження, обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головнокомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до п.4 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи вищенаведені обставини, а також наслідки, що настали, у вигляді злочину, який спричинив загибель людини, суд зазначає, що в даному випадку до обвинуваченого ОСОБА_4 не має підстав для застосування застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 315 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів до 13 квітня 2024 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому.

Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1