ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 636/5245/23 Номер провадження 1-кс/636/914/23
УХВАЛА

про повернення клопотання про скасування арешту майна

05 жовтня 2023 року слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , при прийнятті клопотання ОСОБА_2 , інтереси якого представляє адвокат ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,

встановив:

04 жовтня 2023 року ОСОБА_2 , інтереси якого представляє адвокат ОСОБА_3 , звернулися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 14 жовтня 2022 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (із дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві капітана ДБР ОСОБА_4 про арешт майна, погоджене з прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій сфері об`єднаних сил ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000813 від 05 жовтня 2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 433 КК України.

Дослідивши подане клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про його повернення з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина друга статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані ст. 174 КПК України, згідно з положеннями якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз наведених норм кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст. 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказане підтверджує лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), яким роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

В ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 22 квітня 2020 року (провадження № 51-1901 впс 20) також зроблено висновок, що територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 14 жовтня 2022 року, було задоволено клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (із дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві капітана ДБР ОСОБА_4 про арешт майна, погоджене з прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій сфері об`єднаних сил ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000813 від 05 жовтня 2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 433 КК України.

Отже, заявник просить скасувати арешт майна, накладений в рамках досудового розслідування кримінального провадження № 0000813, яке здійснюється другим слідчим відділом (із дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, а отже вищезазначене клопотання не підсудне Чугуївському міському суду Харківської області, оскільки орган, що здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні знаходиться не в межах його територіальної юрисдикції.

Разом з тим, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Частина 3 статті 9 КПК України визначає, що закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань про скасування арешту майна за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання ОСОБА_2 , інтереси якого представляє адвокат ОСОБА_3 , про скасування арешту майна слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді з одночасним роз`ясненням йому права звернення з таким клопотанням до слідчого судді того суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган, що здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ № 223-558/0/4-13 від 05 квітня 2013 року, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК), оскарженню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 3, 7, 9, 34, 131, 132, 174, 304, 369- 372, 392 КПК України, суддя

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 , інтереси якого представляє адвокат ОСОБА_3 , про скасування арешту майна повернути особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1