Справа № 404/8882/23
Номер провадження 1-кс/404/3455/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, по кримінальному провадженню 0001762, про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного:

ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Нечаївка Компаніївського району Кіровоградської області, громадянина України, з середньою освітою, працював електрозварювальником 5-го розряду ВАТ «Кіровоградгаз», зареєстрованого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного за ч. 2 ст. 272 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий з прокурором зазначили, що за версією сторони обвинувачення, 02.02.2022 року ОСОБА_5 виконуючи роботи електрозварювальника 5-го розряду ВАТ «Кіровоградназ», порушив правила безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою на підприємстві особою, яка зобов`язана їх дотримувати, внаслідок чого допустив аварійний виток газу шляхом відкриття запірного пристрою у тамбурі квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ). Такі його дії знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з настанням нещасного випадку та смертю ОСОБА_7 , а також спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , заподіянню майнової шкоди.

У судовому засіданні слідчий і прокурор клопотання підтримали.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вирішено за відсутності підозрюваної особи, оскільки на підставі постанови від 12 жовтня 2023 року, слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Представниками сторони обвинувачення вжито заходи для вручення повідомлення про підозру ОСОБА_5 у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень згідно ч. 1 ст. 278 КПК України з урахуванням ст. 111 КПК України та у відповідності до ч.2 ст. 135 КПК України: 31.03.2023 року вручили через його матір ОСОБА_10 письмове повідомлення про підозру.

Прокурор довів, що підозрюваний ОСОБА_5 перетнув державний кордон, залишив територію України і назад не повертається. У такий спосіб тривалий час умисно переховується від органу досудового розслідування у цьому кримінальному провадженню, тому обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є співмірним і необхідним заходом забезпечення кримінального провадження для започаткування процедури міжнародного розшуку каналами та можливостями Інтерполу та подальшого виконання доручення про міжнародне співробітництво.

Відповідно до ч. 6 ст. 29 ЦК України, фізична особа може мати кілька місць проживання.

З огляду на вказане, слідчий 20.10.2023 році шляхом телефонграмми на з використанням мобільного терміналу НОМЕР_1 , викликав в якості підозрюваного ОСОБА_5 по вказаному кримінальному провадженню до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області. Крім того направив засобами поштового зв`язку повістки за місцем реєстраційного обліку за останнім відомим місцем проживання/перебування ОСОБА_5 , про виклик останнього по вказаному кримінальному провадженню на 24.10.2023 рік, 27.10.2023 рік, для проведення слідчих дії, ці способи повідомлення, можуть бути використані на рівні з іншими, такими як надіслання електронною поштою. Використання слідчим будь-якого із способів, є достатнім заходом забезпечення.

Згідно з ч. 1 ст. 281 КПК України, відповідно до якої, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

Оскільки ОСОБА_5 не з`явився до органу досудового розслідування на виклики для участі в проведенні слідчих дій, не повідомив про причини неприбуття, останій був оголошений у розшук та у міжнародний розшук, отже наявний ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, як то передбачено п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК. Представники сторони обвинувачення не тільки повідомили, проте і надали достатні підстави, наявність яких підтверджується дослідженими доказами. Ймовірність настання наведеного ризику не абстрактна, а переконливо продемонстрована.

Зі змісту ч. 6 ст. 193 КПК України встановлено, що у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, слідчий суддя за відсутності підозрюваного може обрати лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Можливість застосування менш суворого запобіжного заходу буде вирішуватись згодом, під час розгляду питання про застосування тримання під вартою. Легітимною метою цього заходу забезпечення є правова можливість затримання особи оголошеної у міжнародний розшук.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: допиту свідків, очевидців, представника потерпілого, протокол огляду предмета, речові докази, висновок комплексної судової пожежно-технічної експертизи, експертизи дослідження обставин і механізму техногенних вибухів та експертизи безпеки життєдіяльності, згідно якого дії працівників ВАТ «Кіровоградгаз» ОСОБА_5 , слюсаря ОСОБА_11 та слюсаря ОСОБА_12 , створили умови для аварійного витоку газу (відкриттю запірного пристрою у тамбурі квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ), тобто знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку з настанням досліджуваного нещасного випадку, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 272 КК України.

З об`єктивних причин на початку проведення досудового розслідування, слідчий суддя не може дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перерахованим обставинам за критерієм поза розумного сумніву суд надасть відповідну оцінку. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який обирається виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обраний до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Так, злочин по якому ОСОБА_13 вручено повідомлення про підозру є: тяжким, від якого настали непоправні наслідки - смерть потерпілого; будівля багатоквартирного будинку перебуває в аварійному стані, непридатному для проживання; завдано тілесні ушкодження іншим потерпілим. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння.

Враховано дані, що характеризують особу ОСОБА_13 , який втрачає сталі соціальні зв`язки, шкоду не відшкодував. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_13 у разі визнання його винним - до восьми років позбавлення волі, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов, обґрунтовано вважаю, що підозрюваній не може бути обраний більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

У цьому випадку існують реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження та завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

На виконання п. 2 ч. 2 ст.183 КПК України прокурор довів, що особа після обставин, в яких вона підозрюється, шкоду не відшкодувала. Підозрюваний змінює тимчасові місця проживання, тому допускає неявки. Місце фактичного обліку та місце проведення досудового розслідування не співпадає, що унеможливлює розслідування і судовий розгляд, отже процесуальна поведінка підозрюваного порушує розумні строки.

У разі обрання ОСОБА_13 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для незаконного впливу на свідків, очевидців, потерпілих та інших учасників кримінального провадження, знищенню чи перетворенню доказів, що ускладнить і затягне досудове розслідування. Обізнаність про місце проживання неповнолітніх потерпілих є ризиком незаконного впливу на нього та інших учасників кримінального провадження. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, підозрюваний схильний до вчинення нових кримінальних правопорушень. Тримання під домашнім арештом, не здатне забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

За правилами ч. 3 ст. 183 КПК України, після фактичного затримання підозрюваної особи, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя буде зобов`язаний визначити наявність права підозрюваного на внесення застави, у тому числі її розмір. Тотожне правове застереження поширюється на ч. 4 ст. 196 КПК України, тобто слідчий суддя визначить строк дії застосування запобіжного заходу передбаченого цим Кодексом після фактичного затримання підозрюваного, під час вирішення питання про можливість застосування запобіжного заходу.На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1