Справа № 138/2892/23
Провадження №:1-кс/138/717/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

9 жовтня 2023 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника третьої особи, що майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в режимі дистанційного провадження клопотання прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000400 від 2 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області із зазначеним клопотанням звернулась прокурор Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_5 .

Просить накласти арешт на вилучене 02.10.2023 у ході огляду місця події на міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський - Отач», що знаходиться за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницької області, вулиця Соборна, б.7, пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 від 26.09.2023, видане Пенсійним фондом України на ім`я ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судове засідання з розгляду вказаного клопотання, призначене на 10 год. 00 хв. 05.10.2023 за клопотанням представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 , було відкладено на 10 год. 30 хв. 09.10.2023, з метою недопущення порушення права на захист та можливості його участі в розгляді клопотання в режимі відеоконференцзв`язку.

Прокурор Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримала.

Власник майна ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надала заяву, в якій просила клопотання розглянути за її відсутності, заперечувала проти його задоволення.

Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання про арешт майна, мотивувавши його тим, що прокурором необґрунтовано необхідність накладення арешту на пенсійне посвідчення, відсутній належний процесуальний документ про вилучення у ОСОБА_3 пенсійного посвідчення та закінчився строк застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Крім того, в судовому засіданні представником ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 заявлено клопотання про витребування у Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області підтвердження про видачу ОСОБА_3 пенсійного посвідчення № НОМЕР_2 від 26.09.2023 серії НОМЕР_1 .

Заслухавши представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є забезпечення можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), що стогується з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями ч.3 ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій.

Отже, захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту може бути застосований з метою забезпечення збереження речових доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Як передбачено ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частинами 2, 3 ст.168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Загальними підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься і арешт майна, КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

2 жовтня 2023 року до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Прикордонної служби України про те, що 02.10.2023 близько 01 години 00 хвилин громадянка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька с. Наумівка Корюківського району Чернігівської області, при спробі перетину кордону України в пункті пропуску для залізничного сполучення «Могилів-Подільський -Волчинець» разом зі своїм сином ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , пред`явила працівникам прикордонної служби пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 від 26.09.2022 про те, що вона є інвалідом 2 групи, в якому вбачаються ознаки підробки.

За даним фактом 2 жовтня 2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000400 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Відповідно до повідомлення начальника віпс Могилів-Подільський (тип А) впс Могилів-Подільський (тип Б) капітан Олександра Ковбаси про виявлення кримінального правопорушення (протиправного діяння, що містить ознаки злочину) від 02.10.2023р. № 100/9488-23 Вих під час проходження прикордонного контролю ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , намагалися перетнути державний кордон України з використанням завідомо підробленого пенсійного посвідчення, в ході перевірки якого в п/н «ПД» виникли сумніви щодо дійсності даного документу. Після з`ясування обставин встановлено, що документ підроблений, а саме роздрукований на струменевому принтері, елементи захисту з УФП, водяні знаки, мікротекст відсутні, імітовано фонову сітку шляхом струменевого другу на струменевому принтері.

2 жовтня 2023 року дізнавачем в ході огляду місця події на пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач» що за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницької області, вулиця Соборна, 7, було вилучено пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою дізнавача від 2 жовтня 2023 року пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 , видане 26.09.2023 Пенсійним фондом України на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Необхідність накладення арешту на майно прокурор обґрунтовує тим, що пенсійне посвідчення зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, являється предметом вчинення кримінального правопорушення, обставини якого доводяться у межах досудового розслідування, та речовим доказом у кримінальному провадженні.

З приводу доводів представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відсутність в матеріалах клопотання належного процесуального документу про вилучення в ОСОБА_3 пенсійного посвідчення, слідчий суддя зазначає що приписи ч.2 ст.168 КПК України передбачають можливість тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду. Згідно протоколу огляду місця події від 02.10.2023 старшим дізнавачем СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_10 вилучення пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 від 26.09.2023 здійснювалось саме під час огляду, про що є відповідний запис у протоколі.

З приводу пропуску строків накладення арешту на вилучене майно слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.

Відповідно до ч.6 ст.173 КПК України ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Таким чином, задовольняючи клопотання адвоката ОСОБА_4 про відкладення розгляду клопотання про арешт майна з метою ознайомлення останнього з матеріалами справи, слідчий суддя дійсно вийшла за межі строків розгляду такого клопотання, однак лише з метою дотримання права на захист ОСОБА_3 . В той же час, посилання адвоката ОСОБА_4 на сплив строків розгляду клопотання про арешт майна, яке відбулось у зв`язку з його клопотанням про відкладення його розгляду, на думку слідчого судді, носить характер зловживання правом.

З цих же підстав слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, про витребування доказів, оскільки кримінальним процесуальним законодавством чітко окреслені строки розгляду клопотання про арешт майна та не передбачено можливості їх продовження з метою витребування доказів, зважаючи на закріплений ст.22 КПК України принцип змагальності сторін, відповідно до якого сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання суду речей, документів, інших доказів.

Крім того ч.1 ст.174 КПК України передбачена можливість повного чи часткового скасування арешту майна ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким, чином вважаю, що стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. Прокурором доведено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, оскільки необхідність його накладення обумовлена потребою забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. До того ж, стадія досудового розслідування триває, а відомості щодо кваліфікації кримінального правопорушення, яке внесено до ЄРДР, не є остаточними, адже пов`язані з попередньою кваліфікацією дій, яка може в подальшому уточнюватись.

На даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких є накладення арешту на майно.

Слідчий суддя також враховує, що обраний захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування, його межі у часі окреслені строками, які чітко регламентуються нормами ст.219 КПК України. Відповідно у випадку, якщо наявність зв`язку між арештованим майном та розслідуваним кримінальним правопорушенням у межах досудового розслідування буде спростована, або стороною обвинувачення у розумні строки, відповідно до ст.28 КПК України не будуть вжиті належні заходи для встановлення та перевірки відповідних обставин, власник майна не позбавлений права ініціювати в порядку ст.174 КПК України питання про скасування накладеного арешту.

Матеріали провадження свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальну провадженню.

Доказів будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчому судді не надано.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 02.10.2023 в ході огляду місця події на пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський - Отач» за адресою м. Могилів-Подільський, вулиця Соборна, 7, пенсійне посвідчення серії НОМЕР_1 , видане 26.09.2023 Пенсійним фондом України на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору, представнику третьої особи, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Копію ухвали надіслати фізичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, та її представникові не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1