У Х В А Л А

Іменем України

02 листопада 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 ВРУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Відділу поліції № 3 ВРУП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Відділу поліції №3 ВРУП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000558 від 30.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене в ході огляду місця події 27.10.2023.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 01.11.2023 звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.

Власник майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_3 , про дату, час та місце розгляду клопотання особа, у якої вилучено майно, повідомлялася слідчим.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Відділу поліції №3 ВРУП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000558 від 30.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 26.10.2023 до відділу поліції №3 Вінницького РУП звернувся ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який просив прийняти міри до невідомої особи, що в період з 05 год. 30 хв. по 14 год. 26.10.2023 проникла до домоволодіння де він проживає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом пошкодження стелі будинку, звідки викрала 10 000 доларів США 60 000 гривень та вироби з дорогоцінних металів.

27.10.2023 свідок ОСОБА_6 повідомила, що 26.10.2023 ввечері її чоловік ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 передав їй грошові кошти (точної суми вона не знала), які вона 27.10.2023 близько 01:00 год. передала потерпілому ОСОБА_5 . Свої дії вона мотивували тим, що її чоловік неодноразово судимий за крадіжки і була твердо переконана, що саме він обікрав ОСОБА_5

27.10.2023 в ході огляду грошових коштів домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 виявлено і вилучено:

- грошові кошти в сумі 60 000 гривень (85 банкнот номіналом 500 гривень, 87 банкнот номіналом 200 гривень, 1 банкнота номіналом 100 гривень) та 7000 доларів США (70 банкнот номіналом 100 доларів США);

- змив із верхньої частини пачки банкнот;

- змив із середньої частини пачки банкнот;

- змив із нижньої частини пачки банкнот.

28.10.2023 грошові кошти в сумі 60 000 гривень та 7000 доларів США передано на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 .

Наведені обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000558 від 30.10.2023, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 26.10.2023, протоколом допиту потерпілого від 27.10.2023, протоколом допиту свідка від 27.10.2023, протоколом огляду місця події від 27.10.2023, розпискою від 28.10.2023.

Постановою слідчого від 27.10.2023 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, а грошові кошти повернуто на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 .

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

Що стосується передачі грошових коштів в сумі 60 000 гривень (85 банкнот номіналом 500 гривень, 87 банкнот номіналом 200 гривень, 1 банкнота номіналом 100 гривень) та 7000 доларів США (70 банкнот номіналом 100 доларів США) на відповідальне зберігання ОСОБА_5 , то вказане питання уже вирішено слідчим постановою від 27.10.2023, а тому у суду відсутні підстави для вирішення такої вимоги.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене в ході огляду місця події 27.10.2023, а саме на:

- грошові кошти в сумі 60 000 гривень (85 банкнот номіналом 500 гривень, 87 банкнот номіналом 200 гривень, 1 банкнота номіналом 100 гривень) та 7000 доларів США (70 банкнот номіналом 100 доларів США), які передані на відповідальне зберігання потерпілому у кримінальному провадженні ОСОБА_5 ;

- змив із верхньої частини пачки банкнот;

- змив із середньої частини пачки банкнот;

- змив із нижньої частини пачки банкнот.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого СВ Відділу поліції №3 ВРУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого СВ Відділу поліції №3 ВРУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя