У Х В А Л А

Іменем України

25 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту за матеріалами кримінального провадження №0002636 від 01.09.2023,

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду міста Києва 24.10.2023 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна з автомобіля марки «Skoda» модель «Fabia» державний реєстраційний знак НОМЕР_1 , VIN № НОМЕР_2 , 2008 року випуску, накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04.09.2023 по справі №754/12151/23 за матеріалами кримінального провадження №0002636 від 01.09.2023 за ст.286 ч.1 КК України.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Водночас, клопотання адвоката ОСОБА_2 за своєю суттю фактично є апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва, у зв`язку з чим слідчий суддя при його розгляді позбавлений можливості надати правову оцінку доводам заявника щодо порушення норм матеріального та процесуального права при накладені арешту на майно ОСОБА_3 . Наведене за скаргою правове обґрунтування, зводиться до незгоди із застосованим заходом кримінального провадження, через унеможливлення здійснення господарчої діяльності пов`язаної із укладанням договору прокату ТЗ. Зміст скарги не містить посилань на необґрунтованість накладеного арешту або на відсутність потреби у подальшому його застосуванні. Твердження заявниці про проведення всього комплексу слідчих дій за участі арештованого ТЗ, не підтверджено документально та викликає обґрунтований сумнів, за відсутності висновків автотехнічної експертизи. Автомобіль в даному випадку є знаряддям вчинення правопорушення, та може бути носієм слідів ДТП, які є предметом дослідження досудового слідства. Приватні інтереси власника майна, пов`язані із бажанням використання ТЗ у господарчій діяльності, в даному випаду конкурують із інтересами держави спрямованими на встановлення об`єктивної істини у справі та притягнення винних осіб до відповідальності на захист інтересів потерпілої сторони. Недотримання заявником вимог абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, унеможливлює розгляд справи судом І інстанції, а відтак слід відмовити у відкритті провадження за скаргою, що не позбавляє адвоката ОСОБА_2 права ініціювати питання про скасування арешту шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , діючої в інтересах власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 04.09.2023 по справі №754/12151/23 за матеріалами кримінального провадження №0002636 від 01.09.2023 за ст.286 ч.1 КК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1