УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про самовідвід судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000461 від 09.02.2023 (справа № 761/34175/23, провадження № 1-кс/761/22164/2023),

у с т а н о в и в:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 надійшло клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000461 від 09.02.2023за ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий суддя ОСОБА_3 подав заяву про самовідвід від розгляду вказаного вище клопотання з огляду на те, що в останньому ініційований арешт майна, вилученого під час обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , з якою ОСОБА_3 перебуває у шлюбі.

Вважаючи зазначене підставою, що виключає участь судді ОСОБА_3 у розгляді клопотання (справа № 761/34175/23, провадження № 1-кс/761/22164/2023), останній просив відвести його від розгляду вказаного клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про арешт майна.

Учасники судового провадження, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, до суду не прибули, що не є перешкодою для розгляду заяви.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Суддя, дослідивши заяву слідчого судді ОСОБА_3 , клопотання та долучені до нього матеріали, дійшов висновку про таке.

Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст.9 Конституції України та ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод і кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом,

Суддя бере до уваги, що з після ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини(далі ЄСПЛ) та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

У відповідності з практикою ЄСПЛ наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію до уваги приймаються особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.

Згідно з викладеним унеможливлюється участь слідчого судді у розгляді справи за наявності обставин, які можуть породити у сторін кримінального провадження сумнів щодо його неупередженості.

Отже, достатнім для відводу є обґрунтована думка, що слідчий суддя через дію певних чинників не зможе зберегти безсторонність.

Як вбачається з матеріалів клопотання, стороною обвинувачення 16.09.2023 за адресою - АДРЕСА_1 , проведений обшук на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_5 (справа № 761/34572/23). У подальшому стороною обвинувачення ініційоване накладення арешту на речі, вилучені під час зазначеної вище слідчої дії.

Відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному судді від 19.09.2023 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про арешт вилученого 16.09.2023 під час обшуку майна надійшло у провадження слідчого судді ОСОБА_3 .

У той же час, як вбачається з заяви судді ОСОБА_3 , останній перебуває у шлюбі з суддею ОСОБА_5 , що може викликати сумніви у неупередженості судді ОСОБА_3 під час розгляду ініційованого клопотання.

З огляду на наведене, з метою забезпечення належного, об`єктивного та неупередженого розгляду клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого у кримінальному провадженні № 0000461 від 09.02.2023 майна, суддя дійшов висновку, що наведене допускає виникнення обґрунтованих сумнівів щодо об`єктивності судді ОСОБА_3 під час вирішення такого клопотання.

Надаючи оцінку наведеним обставинам, суддя відмічає, що зазначені суддею ОСОБА_3 доводи є обґрунтованими, отже заява останнього підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 76, 81, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Заяву слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 задовольнити.

Відвести слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від розгляду клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000461 від 09.02.2023за ч. 2 ст. 307 КК України (справа № 761/34175/23, провадження № 1-кс/761/22164/2023).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1