СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6744/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 рокуСвятошинський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря : ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

захисника: ОСОБА_4

підозрюваного: ОСОБА_5

розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваному у кримінальному провадженні №0000127 від 28.01.2022року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В :

06.11.2023року слідчий в ОВС головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 звернувся до суду про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань№0000127 від 28.01.2022року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

Слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_7 16.09.2023 відносно ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 13.11.2023 без визначення розміру застави.

Київський апеляційним судом у ході розгляду скарги захисника підозрюваного ОСОБА_5 вказана ухвала залишена без змін.

Строк дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 13.11.2023року.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, а саме до 15.12.2023року, зазначивши, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Ризики, які враховувались судом при обранні цієї міри запобіжного заходу продовжують існувати надалі, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки злочин, який йому інкримінується відноситься до категорії особливо тяжких, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12-ти років з конфіскацією майна.

Оскільки враховуючи виняткову складність кримінального провадження, завершити розслідування у 2 місячний строк не надалось можливим, - заступником Генерального прокурора строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було продовжено до 3 місяців.

При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею було враховано наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Досудове розслідування вказаного кримінального провадження триває, а тому просив задовільнити подане клопотання.

Захисник заперечував у задоволенні клопотання прокурора, просив відмовити, застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби. Зазначає про необґрунтованість підозри, повідомленої його підзахисному.

Зауважує, що до клопотання про застосування запобіжного заходу долучено два томи матеріалів, переважна більшість з яких це протоколи за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з електронних комунікацій, де зафіксовані розмови фігурантів провадження. Стверджує, що в жодному з таких протоколів не зафіксовано будь-якої розмови ОСОБА_5 щодо продажу (реалізації) наркотичних засобів, навіть в завуальованій формі.

Вказує, що жодний документ, доданий до клопотання, не містить будь-яких фактичних даних про участь ОСОБА_5 у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту психотропних речовин та наркотичних засобів, вчинених організованою групою.

На переконання захисника, стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання заявлених у клопотанні ризиків.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження щодо заявлених клопотань, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що Управлінням розслідування особливо тяжких злочинів ГСУ НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000127 від 28.01.2022року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

15.09.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

15.09.2023 ОСОБА_5 в порядку ст. ст. 276-278 КПК України вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_8 16.09.2023 відносно ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 13.11.2023 без визначення розміру застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності усі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строків тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні згаданого кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 з ймовірно вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, є обґрунтованою.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Разом з цим, на переконання слідчого судді, органом досудового розслідування не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

Для вирішення справи у відповідності до вимог закону слідчий суддя, враховує дані, що характеризують особу підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше не судимий, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Також, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, та зауважує, що сама лише тяжкість вчиненого злочину не є достатньою підставою для застосування відносно особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.

Оцінивши обставини провадження у їх сукупності, доводи як сторони захисту так і обвинувачення, суддя вважає, що на даний час відносно підозрюваного можливо застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язку з`являтися за кожною вимогою суду чи органу державної влади протягом дії запобіжного заходу, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим під час розгляду клопотання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного,слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваному у кримінальному провадженні №0000127 від 28.01.2022року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 307 КК України слід відмоввити та застосувати відносно підозрбюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту , з покладенням обов`язку з`являтися за кожною вимогою суду чи органу державної влади протягом дії запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 183, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 раніше не судимого, підозрюваному у кримінальному провадженні №0000127 від 28.01.2022року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 307 КК України-відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою місця проживання: АДРЕСА_2 , терміном на два місяці, а саме до 05.12.2023 року.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнити з-під варти в залі суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такий обов"язок: з"являтися за кожною вимогою суду чи органу державної влади.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1