БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
29.05.2023
Єдиний унікальний номер 497/979/23
Провадження № 1-кп/497/84/23
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2023 року м.Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Болград обвинувальний акт в кримінальному провадженні № 0000041 від 22.04.2023 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Табаки, Болградського району Одеської області, з середньою освітою, вдівця, пенсіонера, раніше не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 16.01.2001 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22 квітня 2023 року приблизно біля 09:00 години (більш точного часу під час судового розгляду не встановлено), ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом, спрямованим на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, з корисливих мотивів, в порушення ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», взявши зі свого домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , саморобне знаряддя лову - «павук», який складається з дерев`яного каркасу, обтягнутого капроновою сіткою розміром 3,20 x 2,65м, із кроком вічка сіткового полотна 25 мм, яке згідно п. 9 ч. 1 розділ IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 є забороненим знаряддям для добування (вилову) водних біоресурсів, прибув до ріки Ялпуг у районі північно-західної околиці с. Табаки Болградського району Одеської області.

За зазначених обставин, в період часу з 11.00 годині до 12.30 годині ОСОБА_4 , не маючи передбаченого діючим законодавством дозволу, використовував вищевказане заборонене знаряддя лову, у заборонений Наказом № 114 від 29.03.2023 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеської області «Про визначення меж нерестових ділянок та встановлення заборони вилову водних біоресурсів у зв`язку з їх нерестом на рибогосподарських водних об`єктах в районі контролю Одеського рибоохоронного патруля» для рибного промислу період нересту, тобто процесу масового природнього відтворення водних біоресурсів, який відбувається протягом строку, обумовленого кліматичними та біологічними умовами, а також забороненому, вказаним Наказом місці нерестовища риби, тобто частині рибогосподарського водного об`єкта на якій відбувається нерест риби, здійснив незаконний рибний промисел, виловив з річки Ялпуг рибу: карась у кількості 21 одиниць на суму 33 201.00 гривень; лящ у кількості 3 одиниці на суму 4947.00 гривень; тарань у кількості 1 одиниця на суму 1564.00 гривень; окунь у кількості 1 одиниця на суму 3162.00 гривень; сазан у кількості 1 одиниця на суму 3706.00 гривень, спричинивши рибним запасам України істотну шкоду на загальну суму 46.580.00 гривень).

Таким чином, по твердженню органу досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що своїми умисними діями вчинив кримінальне правопорушення передбачене, ч.1 ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Вину свою у вчиненні вище викладених дій обвинувачений ОСОБА_4 визнав частково та суду пояснив, що дійсно 24 квітня 2023 року зранку поїхав на рибалку, взявши з дому дві вудки та саморобний пристрій для ловлі риби «павук». Десь приблизно до 11:30 години ловив рибу на вудки, та піймав 17 рибин, а потім вудки прибрав та продовжив ловити на «павука», та за 20 хвилин виловив ще 10 рибин. Але прибув прикордонний наряд та працівники поліції, які його затримав разом зі знаряддям лову та рибою, та зафіксували вчинене ним правопорушення.

Обвинувачений підтвердив, що не знав, що у вказаний період був нерест, та вилов риби заборонено, втім знав, що «павук» є забороненим знаряддям лову, але йому хотілось спробувати його використати, оскільки це подарунок, який біля 20 років просто лежав без діла.

Не міг пояснити яку саме рибу виловив на вудки, а яку на «павука», чітко лише пам`ятає, що сазана піймав на вудку. Всю рибу склав в тряпчаний мішок. Поряд рибу ловив ОСОБА_6 , мешканець с.Табаки Болградського району Одеської області. Вудки віддав чоловіку ОСОБА_7 , який ловив рибу поряд, а сам дещо від`їхав в бік, продовжив ловити на «павука».

Усвідомлює, що порушив закон, оскільки знаряддя лову «павук» є забороненим, і готовий нести відповідальність за незаконний вилов риби саме на «павук».

В скоєному щиро розкаюється, жалкує про вчинене ним діяння.

Цивільний позов визнає лише частково, лише щодо завданих збитків рибою, яку виловив на «павука» на суму 17 578 гривень, так як на вудки виловив одного сазана та шістнадцять карасів, що становить суму 29 002.00 гривень.

Тим самим обвинувачений підтвердив час, місце та спосіб вчинення злочину, що відповідає обставинам, викладеним в обвинувальному акті.

Винуватість ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому діянні окрім його особистих пояснень, повністю підтверджується:

Повідомленням заступника загону з оперативно-розшукової діяльності начальником головного оперативно-розшукового відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 про те, що 22.04.2023 року на ділянці відповідальності відділу пс «Болград» на березі притоки озера Ялпуг, співробітниками головного оперативно-розшукового відділу, з використанням БпЛА типу «MAVIK 3», виявлено гр. ОСОБА_4 , який здійснював незаконний вилов водних живих біоресурсів забороненим знаряддям лову. Під час огляду виявлено водні біоресурси: карась 21 екземпляр, лящ 3 екземпляри, окунь -1, сазан 1, тарань 1 (а.с.35-36).

Рапортом помічника чергового Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 від 22.04.2023 року, відповідно до якого вбачається, що «22.04.2023 року о 13:18 годині за адресою: Одеська область, Болградський район, с.Табаки, на каналі гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , незаконно виловив рибу в каналі озера Ялпуг (а.с.31).

За даним фактом 22.04.2023 року внесено відомості до ЄРДР за №0000041 та розпочато досудове слідство за фактом вчинення кримінального правопорушення за ст. 249 ч.1 КК України (а.с.30).

Згідно протоколу огляду місця події від 22.04.2023 року було оглянуто ділянку місцевості на березі каналу біля о. «Ялпуг» на південно-західній стороні с.Табаки, поблизу шляху дороги на м.Болград та пункту пропуску «Табаки», на відстані 500 метрів від с.Табаки, де було виявлено гр. ОСОБА_4 з саморобним знаряддям лову кустарного виробництва, яке складається з капронового полотна, розміром 3.20 на 2.65 м (комірка 25 мм), з дерев`яних палок 1.5 м. кожна, які кріпляться по кутам до сітки і з`єднуються в середині. У тряпчаному мішку знаходилася риба: карась 21 штука, лящ 3 штуки, окунь -1, сазан 1, тарань 1.

Рибу разом з «павуком» було вилучено з місця події (а.с.37-39).

Додатком до протоколу є фото-таблиці з місця події, на яких зафіксовано саморобне знаряддя лову, рибу, гр. ОСОБА_4 біля знаряддя лову та риби, та інших осіб (а.с.40-42).

Постановами дізнавача СД Болградського РВП ГУНП в Одеській області від 22.04.2023 року та від 24.04.2023 року вилучене майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні (а.с.43, 48) та у подальшому на підставі ухвали слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 26.04.2023 року справа №497/868/23, провадження №1-кс/497/302/23 накладено арешт на:

- павук, який складається з капронової нитки, діаметром 3.20 х 2.65 м, з розміром вічка 25 мм та 4 дерев`яних палиць розміром 1.5 м кожна, які закріплені по кутам сітки та з`єднані в середині металевою хрестовиною - знищити;

- рибу: карась 21 штука, лящ 3 штуки, окунь - 1 штука, сазан 1 штука, тарань 1 штука

(а.с.49-50).

Згідно акту прийому-передачі від 22.04.2023 року вилучене майно у вигляді саморобного лову риби «павук» та рибу: карась 21 штука, лящ 3 штуки, окунь -1, сазан 1, тарань 1 передано на відповідальне зберігання приватному підприємству «Клест ЛТД» (а.с.44).

Пунктом 6 ст. 242 КПК передбачено обов`язковість призначення експертизи у провадженнях про кримінальні правопорушення, які мають матеріальний склад злочину, тобто містять суспільно небезпечні наслідки, які можливо обчислити у вигляді збитків або шкоди довкіллю.

Колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду розглянуто справу № 310/6110/18, де в постанові ВС зазначив, що згідно з правовим висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 25 листопада 2019 року (справа № 420/1667/18 провадження № 51-10433кмо18) обов`язкове залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності двох підстав: по-перше, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч. 1 ст. 242 КПК у редакції Закону України від 13 травня 2014 року № 1261-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері державної антикорупційної політики у зв`язку з виконанням Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України» (Закон № 1261-VII); по-друге, коли мають місце обставини, передбачені ч. 2 цієї норми.

Імперативність п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК у редакції Закону № 1261-VII щодо призначення експертизи у кожному кримінальному провадженні для визначення розміру збитків, завданих кримінальним правопорушенням, має обмежений характер, оскільки не стосується тих випадків, коли предметом злочину є гроші або інші цінні папери, що мають грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків, шкоди, заподіяних кримінальним правопорушенням, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, а достатньо загальновідомих та загальнодоступних знань, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування.

У решті випадків сторона обвинувачення на стадії досудового розслідування зобов`язана незалежно від наявності інших доказів, за допомогою яких можливо встановити розмір матеріальних збитків, звернутися до слідчого судді з клопотанням про залучення експерта (а в редакції Закону України від 4 жовтня 2019 року № 187-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення окремих положень кримінального процесуального законодавства» - залучити експерта).

В даному кримінальному провадженні начальником Сектору дізнання Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 26.04.2023 року було призначено судово-товарознавчу експертизу для встановлення розміру збитків, завданих діями ОСОБА_4 (а.с.55).

Так, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи судового експерта ОСОБА_11 №2103/23 від 27.04.2023 року загальна сума збитків, в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом, риби різних порід, а саме: карась 21 штука, лящ 3 штуки, окунь -1, сазан 1, тарань 1, станом на 22.04.2023 року складає 46 580.00 гривень (а.с.58-61).

04.05.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України за ознаками: незаконне зайняття рибним промислом, яке заподіяло істотну шкоду (а.с.62-64).

В судовому засіданні були допитані свідки, які надали наступні свідчення.

Свідок ОСОБА_12 пояснив, що 22.04.2023 року з 12:00 години до 12:30 години здійснював моніторинг населеного пункту с. Табаки з використанням БпЛА типу квадрокоптер (безпілотний літальний апарат). В ході несення служби на березі каналу озера Ялпуг, ним було помічено силуети двох людей з використанням знаряддя незаконного лову риби типу «павук». В зв`язку з чим, він здійснив дзвінок співробітнику поліції ОСОБА_13 і чекав коли прибудуть співробітники поліції, щоб перевірити, що саме там відбувається. Завершивши моніторинг, посадив квадрокоптер і спільно з працівниками поліції вони пройшли до місця де він помітив ці два силуети. Коли прибули на місце, там був чоловік, який наразі присутній в судовому засіданні та інша молодий чоловік ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Окрім цих двох чоловіків ще було багато людей, які ловили рибу на вудки. Після цього поліцейські почали складати протокол, та він був там присутнім під час складання, ще був експерт, який описував рибу на прізвище ОСОБА_15 .. Під час огляду місця події нам надали пояснення двоє чоловіків, що вони ловили рибу на павука.

Подія відбувались вздовж дороги на міжнародний п/п «Табаки», де проходить канал з озера Ялпуг, біля двох кілометрів до п/п, ці двоє осіб, які незаконним знаряддям лову ловили рибу знаходились біля каналу. Біля ОСОБА_4 візуально вудок не бачив, можливо були наявні в машині.

ОСОБА_4 виглядав спокійним, не нервував і не хвилювався на місці події, чітко давав пояснення.

Свідок ОСОБА_16 суду пояснив, що в кінці квітня місяця 2023 року біля обіду він був запрошений працівниками поліції у якості понятого коли затримали чоловіка ОСОБА_17 , який ловив рибу на «павука». Запросили коли вже рибу висипали з мішка. Йому ОСОБА_18 сказав, що частини цієї риби він виловив на вудку, але він особисто цього не бачив.

Події відбулись на каналі біля села Табаки за Каназірським мостом. Безпосередньо біля ОСОБА_4 був павук з рибою та висипана з мішка риба, до цього риба була в воді. Здійснювалось фотографування. Він не бачив коли ОСОБА_4 ловив рибу на вудку чи павука. Йому, особисто відомо, що «павук» заборонене знаряддя лову. На рибалку приїхав сам на велосипеді та знаходився від ОСОБА_4 на відстані біля 50 метрів.

Коли він підійшов на місце події, там вже були ОСОБА_19 , працівники "ЖКХ", та люди в формі. ОСОБА_4 сказав, коли нас фотографували, що «рибу всю змішали». Фото, які додані до протоколу зроблені за метрів 15 від берегу. Він зміг би встановити яка риба впіймана на вудку, а яка на павука. На місці події це не перевірялося і на це ніхто звертав уваги.

Свідок ОСОБА_19 , пояснив, що ОСОБА_4 знає, він є його двоюрідним братом. Свідчення давати буде, і йому відомо яка справа розглядається. З цього приводу може зазначити, що події відбувалися десь в кінці квітня 2023 року. Він разом з братом десь о 08:30 годині поїхали на його авто на рибалку, половили рибу на вудки. Потім ОСОБА_20 вирішив спробувати свою удачу, від`їхав подалі від нього та закинув павука, щось там виловив, але відстань була велика, та він особисто не бачив. Потім підійшла та вся "бригада" людей десь приблизно біля 12 чоловік, один з них на прізвище ОСОБА_21 запросив мене бути понятим, я спочатку не хотів, бо був не в чистому одязі, але потім погодився.

Коли ми приїхали на машині, при собі були речі і вудочки, по дві у кожного, він не бачив там павука. Ми впіймали десь не менше по півтора десятку рибин. Коли ми ловили на вудочки, то ОСОБА_4 впіймав десь п`ятнадцять рибин, а коли вже пішов ловити далі на павука я не знаю, він ловив ним десь годину можливо пів години.

Коли ОСОБА_4 почав ловити на павука він залишив свої вудочки йому, свідку. Це були дві нові вудки десь по 3.5-4 м, які вони разом нещодавно купували, Його ОСОБА_22 вудки старі, але вважає що вони набагато кращі. Коли вже складали протокол, то він побачив всю рибу разом, там точно були рибини з того мішка де вони ловили разом на вудки. Я впізнаю фотографії, які були зроблені під час цієї події. Він особисто не зміг би розрізнити рибу, яка була впіймана на вудки, а яка на «павука». Навіть встановити на місці, яким чином спіймали рибу на гачок, чи на «павука» він, сідок вважає не можливим.

Наказом начальника управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області №114 від 29.03.2023 року «Про визначення меж нерестових ділянок та встановлення заборони вилову водних біоресурсів у зв`язку з їх нерестом на рибогосподарських водних об`єктах в районі контролю Одеського рибоохоронного патруля», яким затверджено межі нерестових ділянок на рибогосподарських водних об`єктах, в тому числі в п.3 наказу зазначені інші малі ріки Одеської області з їх придатковими системи де заборона вилову діє з 1 квітня по 30 червня 2023 року (а.с.80-85).

Згідно із ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, на пільгових умовах.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах, встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. в інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно з п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за №269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для тіл водного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань.

Окрім того, згідно 3 п.2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999, сітки відносяться до промислових знарядь лову.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля під незаконним заняттям рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом (ст. 249 КК України) треба розуміти таке вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, яке здійснюється з порушенням чинного законодавства, що регулює порядок і умови промислового, любительського, спортивного рибальства, іншого використання водних живих ресурсів. Зокрема, незаконним є промисел, який здійснюється всупереч існуючим правилам, без належного на те дозволу, в заборонений час, у недозволених місцях, із застосуванням заборонених знарядь лову, з перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.

З огляду на встановлені обставини, відповідно до чинного законодавства всі наявні в справі докази, які були зібрані органом досудового розслідування в підтвердження вини обвинуваченого ОСОБА_4 з метою з`ясування їх належності та допустимості були перевірені судом у відкритому судовому засіданні відповідно до ст. 23 КПК України за участі учасників кримінального провадження і кожному з них судом була дана оцінка як це вимагає ст. 94 КПК України, бо для прийняття правильного, неупередженого та остаточного рішення суду жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Вважаючи достатньо забезпеченими в ході судового розгляду процесуальних прав сторони захисту та сторони обвинувачення на надання ними доказів на підтвердження та спростування висунутого обвинувачення, суд виходить із принципів реалізації права особи на справедливий суд, яке закріплено в ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за яким винуватість особи у вчиненні злочину має бути доведена поза розумним сумнівом.

Правова позиція ЄСПЛ щодо цього відображена, зокрема, у п.43 рішення від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України», де Суд зазначив, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм «поза розумним сумнівом».

Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовної презумпції, достатньо вагомої, чіткої і взаємоузгодженої.

Згідно ст. 12 ККУ кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 віднесено до кримінального проступку.

Оцінюючи надані сторонами кримінального провадження докази, кожен з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України при встановлених судом фактичних обставинах поза розумним сумнівом.

Суд розцінює критично твердження обвинуваченого ОСОБА_4 , що частину риби у кількості 17 штук він виловив на дві вудки, а решту на павука, оскільки на місці події не були виявлені вудки, на які нібито обвинувачений ловив рибу, та відповідно на місці події не було з`ясовано і встановлено, яка саме риба була виловлена на вудки, а яка на «павук», а наразі це встановити фактично не можливо.

Обвинувачений ОСОБА_4 не зміг згадати і пояснити суду яку саме рибу він виловив на вудки, а яку на павука, окрім сазана пійманого на вудку.

Таким чином, дії ОСОБА_4 правильно кваліфіковані за ч.1 ст. 249 КК України: незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

При визначенні виду й міри покарання обвинуваченому ОСОБА_4 суд враховує характер і ступінь тяжкості скоєного ним кримінального злочину, особу обвинуваченого (а.с.65), який є пенсіонером та особою похилого віку, який за місцем проживання характеризується позитивно (а.с.71), не має судимості (а.с.66), на «Д» обліку у лікарів нарколога і психіатра не перебуває (а.с.67-68), наявність міцних соціальні зв`язків: має повнолітнього сина ОСОБА_23 (а.с.116).

Обставини, які пом`якшують покарання обвинуваченому ОСОБА_4 відповідно до ст. 66 КК України є: щире каяття, сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Обставини, які обтяжують покарання обвинуваченому в силу вимог ст. 67 КК України відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні діє принцип верховенства права. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі «Скоппола проти Італії» від 17.09.2009 року (заява № 10249/03) зазначив, що складовим елементом принципу верховенства права є очікування від суду застосування до кожного злочинця такого покарання, яке законодавець вважає пропорційним.

З огляду на викладене, суд вважає, що виправлення обвинуваченого ОСОБА_4 можливе в умовах без ізоляції від суспільства, а тому необхідно призначити йому покарання в межах санкції інкримінованої статті у вигляді обмеження волі.

Разом з тим, оскільки обвинуваченому призначається покарання у виді обмеження волі на строк не більше трьох років, враховуючи його особу, визнанням ним своєї провини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, висловлювання обвинуваченим щирого жалю з приводу своїх дій та засудження своєї поведінки, суд приходить до висновку про можливість його виправлення без реального відбування покарання, але зі строком випробування.

Керуючись ст. ст. 50, 65 КК України суд вважає, що таке покарання буде необхідним та достатнім для виправлення обвинуваченого та запобіганню скоєнню ним нових злочинів.

Окрім зазначеного, призначаючи покарання обвинуваченому, суд керується вимогами статей 65-67 КК України, роз`ясненнями постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання» і виходить з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання.

Покарання завжди призначається як відповідний захід примусу держави за вчинене кримінальне правопорушення, виконує виправну функцію і водночас запобігає вчиненню нових кримінальних правопорушень як самим засудженим, так і іншими особами.

Щодо цивільного позову.

Цивільний позов прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 діючого в інтересах держави в особі Болградської міської ради Одеської області до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином в розмірі 46 580.00 гривень підлягає задоволенню з огляду на наступне:

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

На підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ч.1 ст.129 КПК України ухвалюючи обвинувальний вирок … суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч.2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно із ч.4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Частинами 3 та 4 ст. 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі Ф.В. проти Франції» від 31.03.2005 року заява 61517/00, пункт 27).

Водночас існує категорія справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009 року, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію: «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад. При захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Як вбачається з Постанови Верховного Суду від 20.09.2018 року Справа №924/1237/17 захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Так, прокурор Болградської окружної прокуратури ОСОБА_24 04.05.2023 року зверталася до Болградського міського голови з листом щодо звернення міської ради з відповідним позовом в рамках цього кримінального для стягнення завданої ОСОБА_4 шкоди (а.с.52-53).

Однак Болградська міська рада Одеської області листом від 08.05.2023 року за вих.№753/02-12 повідомила, що міська рада не зверталася та не планує звертатися з позовом до суду про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у рамках кримінального провадження № 0000041 .

Вказане свідчить про те, що в даному випадку звернення прокурора з вищезазначеним позовом було необхідне, так як особа, яку законодавством визначено такою, яка мала б звернутися до суду з відповідним позовом, жодних заходів для захисту інтересів держави не здійснила.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що правонаступником Табаківської сільської ради є Болградська міська рада Одеської області внаслідок створення об`єднаної територіальної громади (а.с.75-79).

При цьому суд виходить з обсягу пред`явленого обвинувачення та доведеності вини обвинуваченого, а також приймає до уваги висновок судового експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи № 2103/23 від 27.04.2023 року, згідно якого ринкова вартість досліджуваних об`єктів, станом на 22.04.2023 року становила загальну вартість вилучених об`єктів 46580.00 гривень (а.с.58-61).

Згідно формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, документально та арифметично підтверджується розрахунок збитків, пов`язаних з незаконним виловом риби на загальну суму 46 580.00 гривень, у зв`язку з чим цивільний позов прокурора - підлягає задоволенню.

Щодо частково визнання цивільного позову обвинуваченим лише щодо завданих збитків рибою, яку виловив на «павука» на суму 17 578 гривень, так як на вудки виловив одного сазана та шістнадцять карасів, що становить суму 29 002.00 гривень, суд розцінює критично, оскільки такі твердження не доведені належними, допустимими і достатніми доказами.

По перше на місці події обвинувачений не звертав на це уваги, та не надавав таких пояснень, по друге, в судовому засіданні обвинувачений не міг згадати яку саме рибу і на що він виловив, лише з часом, здійснив припущення, що саме сазана і 16 карасів піймав на вудки.

Положеннями ст.ст.13, 81, 83 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно ст.82 ч.1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення(стаття 229 ЦПК України).

Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 2 ЦПК України.

З цих підстав, позовні вимоги прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 заявлені в інтересах держави в особі Болградської міської ради Одеської області до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином в розмірі 46 580.00 гривень підлягають задоволенню.

Заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані на підставі ухвали слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 26.04.2023 року (справа №497/868/23, провадження №1-кс/497/302/23) у вигляді арешту тимчасово вилученого майна скасувати (а.с.49-50).

Враховуючи те, що вилучена в обвинуваченого ОСОБА_4 незаконно виловлена риба у кількості 27 екземплярів є предметом вчиненого ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, керуючись положеннями ст. 96-1, п. 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України, суд вважає за необхідне застосувати спеціальну конфіскацію шляхом конфіскації у власність держави вказаних речових доказів як предмету кримінального правопорушення.

Таким чином, рибу породи: карась 21 штука, лящ 3 штуки, окунь - 1 штука, сазан 1 штука, тарань 1 штука - конфіскувати в дохід держави.

Долю речових доказів вирішити в порядку ст.100 КПК України (а.с.43, 48):

- павук, який складається з капронової нитки, діаметром 3.20 х 2.65 м, з розміром вічка 25 мм та 4 дерев`яних палиць розміром 1.5 м кожна, які закріплені по кутам сітки та з`єднані в середині металевою хрестовиною, який є забороненим знаряддям лову знищити.

Щодо процесуальних витрат в даному кримінальному провадженні.

Положеннями ч.2 ст.124 КПК України визначено, що у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Згідно п.13 ч.1, ч.3 ст.368 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку, суд вирішує питання про стягнення судових витрат, а якщо обвинувачених декілька, також вирішується питання про стягнення таких витрат з кожного з обвинувачених окремо. Відповідно до п.11 Постанови Пленуму ВСУ №11 від 07.07.1995 року у справі, в якій засуджено декілька осіб, судові витрати мають визначатися в певних частках з урахуванням ступеня вини та майнового стану кожного з засуджених.

Таким чином стягнення таких витрат в солідарному порядку процесуальним законом не передбачене.

В даному випадку процесуальні витрати слід стягнути в рівних долях з кожного з обвинувачених.

Процесуальні витрати на залучення експерта у зв`язку з проведенням судово-товарознавчої експертиз у розмірі 300.00 гривень стягнути з ОСОБА_4 на користь держави (а.с.57).

Міра запобіжного заходу до ОСОБА_4 не обиралася та наразі відсутні підстави для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.128, 129, 373 ч.2, 374, 376, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

ОСОБА_4 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України в кримінальному провадженню №0000041 від 22.04.2023 року та призначити йому покарання в межах санкції інкримінованої статті у вигляді обмеження волі строком на 1 (один) рік.

На підставі ст.75 КК України ОСОБА_4 звільнити від відбування покарання з випробуванням, призначивши йому іспитовий строк тривалістю 1 (один) рік.

Відповідно до ст.76 КК України покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації,

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи.

Міру запобіжного заходу до ОСОБА_4 - не застосовувати.

Речові докази:

- павук, який складається з капронової нитки, діаметром 3.20 х 2.65 м, з розміром вічка 25 мм та 4 дерев`яних палиць розміром 1.5 м кожна, які закріплені по кутам сітки та з`єднані в середині металевою хрестовиною - знищити;

- рибу: карась 21 штука, лящ 3 штуки, окунь - 1 штука, сазан 1 штука, тарань 1 штука конфіскувати в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Табаки Болградського району Одеської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 16.01.2002 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , на користь держави процесуальні витрати в розмірі 300.00 (триста) гривень.

Цивільний позов прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 заявлений в інтересах держави в особі Болградської міської ради Одеської області до ОСОБА_25 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином в розмірі 46 580.00 гривень задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Табаки Болградського району Одеської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 16.01.2002 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2

на користь держави, в особі Болградської міської ради Одеської області: номер рахунку UA0015660, код класифікації доходів бюджету 24062100, отримувач ГУК в Одеській області /м.Болград/, ,

матеріальну шкоду в розмірі 46 580.00 (сорок шість тисяч п`ятсот вісімдесят гривень.

На вирок протягом тридцяти днів з дня його проголошення можуть бути подані апеляційні скарги до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя: ОСОБА_1