справа № 619/1547/23
провадження № 1-кп/619/103/23
УХВАЛА

іменем України

24 травня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000649 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Так, до Дергачівського районного суду Харківської області надійшов затверджений обвинувальний акт по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 заявила клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, посилаючись на те, що в обвинувальному акті взагалі відсутня інформація про мотив кримінального правопорушення. Мотивами заволодіння зброї, виступають: користь; спонукання мати зброю в особистому користуванні для самозахисту, охоти або рибальства, «на всякий випадок»; наміри з вчинення інших злочинів із застосуванням зброї; виконання охоронних функцій; бажання помсти на ґрунті негативних міжособистісних відносин; інтерес або колекціонування. Найбільш поширена корислива мотивація передбачає кінцеву мету заволодіння зброєю та її подальшу реалізацію за гроші. Злочинними цілями незаконного заволодіння зброї є вчинення грабежів, розбоїв, вимагання, організація озброєної банди, рейдерства, озброєння під виглядом виконання охоронних функцій. Під час досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню сторона захисту неодноразово зверталась до слідчого із клопотаннями про витребування інформації, допит свідків, проведення додаткової судово-балістичної експертизи. Але слідство проводилось з явним обвинувальним ухилом, слідчий відмовляв у задоволенні всіх клопотань сторони захисту, ігноруючи скарги сторони захисту й ухвали слідчого судді. Досудовим розслідуванням не було вчинено жодних дій з метою встановлення приналежності ОСОБА_5 до Збройних Сил України, а відповідно й не встановлено мотив кримінального правопорушення. Крім того, такий недолік обвинувального акту, як неконкретність обвинувачення виключає можливість прийняття матеріалів кримінального провадження до судового розгляду. Обвинувальний акт із вказаним недоліком повинен бути повернутий прокурору.

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор заперечував проти повернення обвинувального акту.

Суд, дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Отже, відповідно до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право, зокрема, повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Згідно зі ст.110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам до змісту та форми передбаченим у ст.291 цього Кодексу.

При цьому, суд може повернути обвинувальний акт прокурору виключно з підстав невідповідності вимогам ст.291 КПК України. Тобто, для ухвалення рішення про повернення обвинувального акту прокурору з підстав його невідповідності вимогам КПК України, суд має встановити невідповідність форми чи змісту такого обвинувального акту положенням ст.291 КПК України.

Відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Відповідно до глави 27 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд зобов`язаний перевірити матеріали кримінального провадження, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття судових рішень, передбачених ч.3 ст.314 КПК України, вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду. При цьому завданням цього провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду, тобто суд позбавлений можливості досліджувати докази кримінального провадження, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду.

Зокрема, на стадії підготовчого судового засідання суд перевіряє обвинувальний акт на відповідність вимогам ст.291 КПК України. Вказана стаття містить конкретний перелік відомостей, які має містити обвинувальний акт, та не підлягає розширеному тлумаченню.

Таким чином, відсутні підстави для повернення обвинувального акта прокурору, відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України, яким передбачено, що суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

На переконання суду, обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні складений відповідно до вимог ст.291 КПК України, оскільки за змістом п.5 ч.2 ст.291КПК України всі необхідні реквізити обвинувального акту, направленого до суду у цьому кримінальному провадженні, зазначені у його тексті прокурором, який затверджував зазначений акт, включаючи, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважав встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення за нормами КК України та формулювання самого обвинувачення. У реєстрі матеріалів до обвинувального акта прокурором викладено рух та сутність вчинених на стадії досудового розслідування слідчих та процесуальних дій у цьому кримінальному провадженні.

Так, як вбачається з обвинувального акту, в ньому викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважав встановленими, міститься формулювання обвинувачення та правова кваліфікація дій обвинуваченого з посиланням на статті закону України про кримінальну відповідальність.

Так, на даній стадії судового провадження суд не повинен робити висновки про правильність кваліфікації дій обвинуваченого та конкретизацію висунутого обвинувачення. Такі висновки суд може зробити аналізуючи та оцінюючи зібрані у справі докази, досліджені у ході судового розгляду.

Нормами КПК України передбачений механізм зміни чи уточнення обвинувачення у випадках, коли за результатами дослідження доказів виникне така необхідність.

Таким чином, підстав для прийняття рішення, передбачених пунктом 3 частини 3 статті 314 КПК України, немає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 314 - 316 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_4 про повернення прокурору обвинувального акту по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1