Справа № 442/3610/23
Провадження № 1-кс/442/660/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2023 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 29.05.2023 звернулася до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області в рамках кримінального провадження за № 0000394 від 13.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на вісім зрізів з пнів дерев породи дерева дуб звичайний, які було виявлено та вилучено 26.05.2023 в ході проведення огляду місця події поблизу с. Рихтичі Дрогобицького району Львівської області на території ДП „Дрогобицький лісгосп Воля-Якубовського лісництва в кварталі 101 виділ 17 та які постановою від 26.05.2023 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що до Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області надійшло повідомлення від майстра лісу ОСОБА_5 про те, що в період часу з 11 год. 00 хв. 10.05.2023 по 22 год. 00 хв. 12.05.2023 невстановлена особа, перебуваючи у кварталі № 101 виділ № 17 Воля-Якубовського лісництва ДП „Ліси України філія ДП „Дрогобицьке лісове господарство здійснила незаконну порубку вісьмох дерев породи „Дуб. 26.05.2023у період часу з 14:00 год. по 15:05 год. працівниками поліції проведено огляд місця події поблизу с. Рихтичі Дрогобицького району Львівської області на території ДП „Дрогобицьке лісгосп Воля-Якубовського лісництва в кварталі 101 виділ 17. На вказаній галявині лісового масиву виявлено 8 пнів дерев породи дуб звичайний розмірами: 50 см* 51 см, з якого зроблено зріз № 1; 40 см* 50 см, з якого зроблено зріз № 2; 52 см* 48 см, з якого зроблено зріз № 3; 65 см* 61 см, з якого зроблено зріз № 4; 48 см* 41 см, з якого зроблено зріз № 5; 57 см* 45 см, з якого зроблено зріз № 6; 67 см* 79 см, з якого зроблено зріз № 7; 32 см* 30 см, з якого зроблено зріз № 8. Вказані зрізи з пнів вилучено та постановою слідчого від 26.05.2023 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні. Вказує, що метою накладення арешту на вищевказані зрізи з пнів дерев породи дуб є збереження їх як речових доказів, крім того, під час проведення досудового слідства у кримінальному провадженні виникла необхідність у проведення ряду судових експертиз, предметом яких будуть зазначені вилучені об`єкти дослідження, у випадку не накладення арешту на ці вилучені речі є ризики, що ці докази будуть втрачені, що може перешкодити проведенню швидкого, повного, всебічного досудового розслідування по кримінальному провадженні, а тому просить клопотання задовольнити.

Слідчий та власник майна в судове засідання не з`явилися. Слідчий в поданому клопотанні просив розгляд такого проводити без його участі.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття в судове засідання слідчого, прокурора, власника майна не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється розслідування кримінального провадження № 0000394 від 13.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

З копії протоколу огляду місця події від 26.05.2023 поблизу с. Рихтичі Дрогобицького району Львівської області на території ДП „Дрогобицький лісгосп Воля-Якубовського лісництва в кварталі 101 виділ 17 виявлено та вилучено вісім зрізів з пнів дерев породи дерева дуб звичайний.

Постановою про визнання та приєднання речових доказів від 26.05.2023 вісім зрізів з пнів дерев породи дерева дуб звичайний визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на вищевказані зрізи з пнів дерев, оскільки вони є речовими доказами в кримінальному провадженні, слідчий зазначив наявність ризиків втрати доказів у разі не накладення арешту, а обмеження права на відчуження, розпорядження та користування майном є розумним та співрозмірним заходом, що відповідає завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучені 26.05.2023 під час огляду місця події поблизу с. Рихтичі Дрогобицького району Львівської області на території ДП „Дрогобицький лісгосп Воля-Якубовського лісництва в кварталі 101 виділ 17 вісім зрізів з пнів дерев породи дерева дуб звичайний.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів із дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1