Справа № 201/6754/22
Провадження № 1-кп/201/233/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська кримінальне провадження № 0000075 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , судимого:

у вчиненні злочину передбаченому ч. 4 ст. 185 КК України, -

В судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_4

обвинувачений ОСОБА_3

захисник ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого так як наявні ризики визначені п. 1, 5 ст. 177 КПК України, а саме, обвинувачений може переховуватись від суду, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину під час умовно-дострокового звільнення та усвідомлює, що може понести покарання у вигляді позбавлення волі. Також, з огляду на особу обвинуваченого, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачується у вчиненні злочину, маючи непогашену судимість за аналогічний злочин.

Захисник та обвинувачений заперечували проти клопотання прокурора, посилаючись на те, що у обвинуваченого на утриманні знаходиться пенсіонерка і він ніколи раніше не вчиняв спроб уникнути слідства, а тому ризику уникнення суду відсутній. Також захист повторив, що вважає підозру необґрунтованою, а тому продовжувати строки тримання під вартою обвинуваченого недоцільно.

Вислухавши думку учасників, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст. 197, 198 КПК України строк тримання під вартою особи не може перевищувати шістдесяти діб і в разі закінчення цього строку прокурор має право звернутись до суду з клопотанням про продовження строків тримання особи під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, однак так як кримінальне провадження перебуває на стадії судового провадження, то обґрунтованість підозри не перевіряється з огляду на те, що суд до вирішення справи не має право давати оцінку доказам і приходити до будь-якого висновку щодо обґрунтованості висунутого обвинувачення.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику вчинення обвинуваченим повторного злочину, оскільки останній обвинувачується у вчиненні злочину маючи непогашену судимість за аналогічний злочин, що свідчить про схильність до злочинної діяльності і відповідно, високу ступінь ризику.

Ступінь цього ризику з часом не зменшується, так як така підозра у вчинення злочину під час умовно-дострокового звільнення є суттєвою ознакою наявності ризику вчинити новий злочин і перебування на утриманні матері та хвороба обвинуваченого ніяким чином не зменшують ступінь цього ризику.

Також не є необґрунтованими посилання прокурора на наявність ризику уникнення обвинуваченим суду, так як останній розуміє тяжкість можливого покарання, а також неможливість застосування інституту звільнення від відбуття покарання в разі доведення винуватості, що може спонукати обвинуваченого до уникнення відповідальності шляхом втечі.

Ступінь цього ризику з часом очевидно зменшується, однак на сьогоднішній ень він ще продовжує існувати.

Таким чином суд встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому до обвинуваченого можливо застосувати запобіжний захід.

Вирішуючи питання про доцільність продовження найсуворішого запобіжного заходу суд врахує вищевказані ризики, те що метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також враховує вік та стан здоров`я обвинуваченого, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, те що він офіційно не працював до затримання, судимий і обвинувачується у вчиненні злочину під час умовно-дострокового звільнення, маючи непогашену судимість за аналогічний злочин, обставини злочину описані в обвинувальному акті, що свідчить про те, що обвинувачений в даний час несе в собі небезпеку для суспільства та з урахуванням вищеописаних обставин це свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

Доводи захисту про перебування на утриманні у обвинуваченого його матері суд не приймає до уваги, так як не надано доказів цього, тим паче, що обвинувачений до затримання не працював офіційно.

Тяжка хвороба обвинуваченого не зменшує ступінь встановлених судом ризиків, а тому не може бути підставою для зміни запобіжного заходу на менш м`який.

В той же час суд вважає за необхідне на підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави за умови внесення якого обвинувачений підлягає звільненню з-під варти, у розмірі 78 000 гривень, який буде достатнім для забезпечення встановлених судом ризиків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 314 КПК України, суд

Враховуючи необхідність витрати значного часу, суд вважає за можливе оголосити резолютивну частину, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 до 21 жовтня 2023 року.

Встановити, що у разі внесення обвинуваченим ОСОБА_3 або іншою фізичною чи юридичною особою застави у розмірі 78 000 гривень, ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_3 з-під варти зобов`язати його прибувати за кожною вимогою суду, не відлучатися з м. Дніпра без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що у разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня оголошення ухвали, а обвинуваченими, які тримаються під вартою протягом п`яти діб з дня отримання копії ухвали, шляхом подання скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали буде оголошений 24.08.2023 о 10:00 години

Головуючий суддя ОСОБА_1