Справа № 686/9961/23
Провадження № 1-кс/686/3560/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000523,

встановила:

28.04.2023 року прокурор відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на вилучені в ході проведення обшуку кв. АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 речі: грошові кошти в сумі 700 доларів США сімома купюрами номіналом 100 доларів кожна за наступними серіями і номерами: MB 50051836S, MB 6005283D, PF33228233J, PF 06771002L, MH 98596174A, LB42787347H, LB 73252591L, 1 000 гривень п`ятьма купюрами номіналом по 200 гривень кожна, з наступними серіями та номерами: ХЗ 5692294, ХД 0022650, СА 607253, АБ 0401065, СБ 2870277, упаковані в сейф-пакет № 7362406, статут приватного підприємства «Еванте», упакований в сейф-пакет № PSP 6109210, коробку від мобільного телефону REDMI NOTE 9 IMEI 1: НОМЕР_1 ,IMEI 2: НОМЕР_2 , коробку від мобільного телефону REDMI NOTE 9 IMEI 1: НОМЕР_3 ,IMEI 2: НОМЕР_4 , коробку від мобільного телефону SIGMA IMEI 1: НОМЕР_5 ,IMEI 2: НОМЕР_6 , мобільний телефон «Bravis» в корпусі чорного кольору, тип моноблок та документи до нього; мобільний телефон «ASTRO» в корпусі чорного кольору, тип моноблок; мобільний телефон iPhone в корпусі білого кольору, два тримачі для сім-карт оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з абонентськими номерами №№ НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , планшет Hyundai HT-10G разом з чохлом із забороною права користування, розпорядження та відчуження.

Дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню, у зв`язку з наступним.

02.12.2022 СУ ГУНП в Хмельницькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000523, попередня правова кваліфікація ч. 3 ст. 368 КК України.

З матеріалів клопотання убачається, що «посадові особи Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації, переслідуючи протиправний корисливий мотив, вступивши в змову з підконтрольними їм суб`єктами господарювання, , налагодили злочинну схему вимагання та отримання неправомірної вигоди від суб`єктів господарювання, які звертаються до Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації за отриманням дозвільних документів, які необхідні для здійснення їхньої господарської діяльності.

Вказані посадові особи Департаменту за видачу дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а також висновків з оцінки впливу на довкілля вимагають та отримують неправомірну вигоду через підконтрольних їм посадових осіб суб`єктів виготовлення технічної документації, які за попередньою вказівкою завищують вартість виконаних робіт та наданих послуг за виготовлену технічну документацію суб`єктам господарювання та відповідно суму від завищеної вартості, що становить двадцять-тридцять відсотків та коливається в розмірі від 20000 до 30000 гривень від загальної вартості наданих послуг, передаються посадовим особам Департаменту для позитивного вирішення питання.

Зокрема, під час проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , причетний до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а саме являючись засновником ПП «Еванте» безпосередньо зустрічається із замовниками технічної документації необхідної для отримання дозвільних документів в Департаменті природних ресурсів та екології Хмельницької області, виготовляє дану документацію та погоджує у Департаменті, тісно спілкується з посадовими особами Департаменту та передає грошові кошти для позитивного вирішення питання.

27.04.2023 в період часу з 14 год. 19 хв. по 16 год. 54 хв. в межах досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.01.2023 проведено обшук квартири АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_3 та якому на праві власності належить зазначена квартира, в ході якого виявлено та вилучено:

-грошові кошти в сумі 700 доларів США сімома купюрами номіналом 100 доларів кожна за наступними серіями і номерами: MB 50051836S, MB 6005283D, PF33228233J, PF 06771002L, MH 98596174A, LB42787347H, LB 73252591L;

-1 000 гривень п`ятьма купюрами номіналом по 200 гривень кожна, з наступними серіями та номерами: ХЗ 5692294, ХД 0022650, СА 607253, АБ 0401065, СБ 2870277.

-статут приватного підприємства «Еванте»;

-коробку від мобільного телефону REDMI NOTE 9 IMEI 1: НОМЕР_1 ,IMEI 2: НОМЕР_2 ;

-коробку від мобільного телефону REDMI NOTE 9 IMEI 1: НОМЕР_3 ,IMEI 2: НОМЕР_4 ;

-коробку від мобільного телефону SIGMA IMEI 1: НОМЕР_5 ,IMEI 2: НОМЕР_6 .

-мобільний телефон «Bravis»в корпусі чорного кольору, тип моноблок та документи до нього;

-мобільний телефон «ASTRO» в корпусі чорного кольору, тип моноблок;

-мобільний телефон iPhone в корпусі білого кольору.

-два тримачі для сім-карт оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» з абонентськими номерами № НОМЕР_9 ;

-планшет Hyundai HT-10G разом з чохлом.

27.04.2023 слідчим прийнято постанову про визнання вищевказаного речовими доказами в кримінальному провадженні №0000523».

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року вказувалося на порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або інших осіб можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У даному випадку клопотання прокурора ініціюється з двох підстав: з метою забезпечення збереження речових доказів та конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Ч. 5 ст. 170 КПК України передбачено, що випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Однак, до клопотання не долучено повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення та відсутні відомості про те, що вказана особа взагалі є підозрюваною у кримінальному провадженні.

Також клопотання не містить жодних доказів того, що вилучені грошові кошти були предметом неправомірної вигоди, а отже не зрозуміло, за яким саме критерієм прокурор ідентифікує вилучені грошові кошти як речові докази.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин клопотання прокурора про арешт майна не може бути розглянуто по суті і підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя

постановила:

Клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000523 повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя