Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/3703/23
Провадження № 1-кс/552/1269/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.08.2023 Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши заяву ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Київського районного суду м.Полтави в інтересах власника ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна.

В клопотанні вказував, що 29 червня 2023 року слідчим суддею Київського районного суду м.Полтави у справі №552/3703/23, провадження №1-кс/552/1034/23 було постановлено ухвалу про арешт майна у кримінальному провадженні №0000036 від 11 квітня 2023 року за ознаками ч. 3 ст. 212 КК України.

Названою ухвалою накладено арешт на корпоративні права ТОВ «ТРАПЕЗА» () які належать ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з часткою власності 100% (1 175 812 грн).

Зазначив, що вказаний арешт накладено безпідставно та необґрунтовано.

Тому просив слідчого суддю скасувати зазначений арешт.

В судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту підтримав в повному обсязі, посилаючись на викладені в ньому обставини. Вказане клопотання просив задовольнити.

Старший детектив відділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання за його відсутності. У заяві також зазначив, що проти клопотання заперечує, оскільки підстави для скасування арешту відсутні.

Враховуючи, що його неявка не перешкоджає розгляду, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності детектива, який в засідання не з`явився.

Слідчий суддя, заслухавши представника заявника, розглянувши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 29 червня 2023 року у справі №552/3703/23, провадження №1-кс/552/1034/23 задоволено клопотання старшого детектива відділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_6 про арешт майна.

Накладено арешт на на корпоративні права ТОВ «ТРАПЕЗА» () які належать ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з часткою власності 100%

(1 175 812 грн) шляхом заборони учасникам ТОВ «ТРАПЕЗА» (), іншим особам, які діють від їх імені, їх представникам, представникам товариства (у тому числі за довіреністю), іншим особам, у володінні, користуванні яких перебувають зазначені корпоративні права, відчужувати корпоративні права ТОВ «ТРАПЕЗА» ().

Також вказаною ухвалою заборонено будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, а також іншим особам, що наділені таким правом, вчиняти будь-які дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу, тощо) права власності на корпоративні права ТОВ «ТРАПЕЗА» (), у тому числі вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників (учасників, кінцевих бенефіціарів), зміною директора, місця знаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства, а також вчинення реєстраційних дій направлених на відчуження..

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено, в провадженні ТУ БЕБ у Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000036 від 11.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

При цьому, як вбачається з матеріалів клопотання, предметом розслідування та з`ясування обставин у справі є інформація про те, що група пов`язаних підприємств ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР» (), ТОВ «АТТУАЛЬ» (), ТОВ «ТРАПЕЗА» (), систематично протягом 2020-2022 років проводили операції по формуванню схемного податкового «кредиту» від підприємств з ознаками «ризиковості» та «транзитності» без фактичного постачання придбаних товарів з метою безпідставного завищення податкового кредиту, тим самим ухилились від сплати податку на додану вартість в сумі 87890269 грн.

Арешт накладено на корпоративні права юридичної особи, діяльність якої є предметом перевірки в межах кримінального провадження №0000036 від 11.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

В той же час, як вбачається з наданих до клопотання доказів, ТОВ «Трапеза» є підприємством реального сектору економіки.

Підприємство діє, виконує зобов`язання за господарськими договорами.

Також долученими до матеріалів клопотання доказами підтверджується, що ТОВ «Трапеза» є платником податків.

За повідомленням ГУ ДПС в Одеській області від 18.01.2023 на дату надання відповіді ТОВ «Трапеза» не включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

На час розгляду клопотання доказів не сплати саме ТОВ «Трапеза» податку на додану вартість у розмірі 87 890 269 грн. за 2020 - 2022 роки разом з суду не додано.

Суд відхиляє посилання заявника на перебування в провадженні територіальних органів БЕБ в Одеській області іншого кримінального провадження №0000129 від 27 травня 2022 року, предметом розслідування у якому є той же період: 2020 - 2022 роки, оскільки відсутні докази, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні проводиться за тими ж фактами, та що ці кримінальні провадження мають один і той же об`єкт дослідження.

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Ч. 1 ст. 16 КПК України закріплено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Як вбачається зі змісту ст. 174 КПК України, арешт може бути скасовано, якщо заявник доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На час розгляду клопотання суду не додано доказів необхідності подальшого арешту корпоративних парв підприємства, а заявником надані докази, які свідчать про відсутність необхідності подальшого арешту, тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 29 червня 2023 року у справі №552/3703/23, провадження №1-кс/552/1034/23 на корпоративні права ТОВ «ТРАПЕЗА» () які належать ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з часткою власності 100% (1 175 812 грн) шляхом заборони учасникам ТОВ «ТРАПЕЗА» (), іншим особам, які діють від їх імені, їх представникам, представникам товариства (у тому числі за довіреністю), іншим особам, у володінні, користуванні яких перебувають зазначені корпоративні права, відчужувати корпоративні права ТОВ «ТРАПЕЗА» ().

Скасувати заборону, накладену ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 29 червня 2023 року у справі №552/3703/23, провадження №1-кс/552/1034/23, будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, а також іншим особам, що наділені таким правом, вчиняти будь-які дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу, тощо) права власності на корпоративні права ТОВ «ТРАПЕЗА» (), у тому числі вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників (учасників, кінцевих бенефіціарів), зміною директора, місця знаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства, а також вчинення реєстраційних дій направлених на відчуження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1