Справа № 953/3170/23
н/п 1-кс/953/6249/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" серпня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001079 від 16.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14.08.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001079 від 16.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2,3 ст.199, ч. 3 ст. 190, ч.3 ст.28 ч. 3 ст. 358 КК України, в якому просить накласти арешт на майно зазначене у клопотанні, що було виявлено та вилучено в ході обшуку, шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження, зокрема:

накласти арешт на вилучене в ході проведення обшуку 11.08.2023 в приміщенні відділення №6 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 120, майно, а саме на:

1) заповнений бланк свідоцтва про закінчення закладу з перепідготовки і підвищення кваліфікації водіїв на ім`я ОСОБА_4 від 12.02.22 з печаткою автошколи «Форсаж» з прізвищем ОСОБА_5 , та печаткою ТОВ «Автоинспект» ЄРДПОУ 33 86 92 86: Голова комісії ОСОБА_6 , керівник закладу ОСОБА_5 та підписом;

2) пластикова картка посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ТСЦ 6342, серія НОМЕР_1 з категоріями В, С1, на якому виявлено голографічні знаки з частковою відсутністю фрагментів літер, позначень, а також фото особи чоловічої статі та підписом ОСОБА_4 , які містяться у крафтовому пакеті ТОВ «Нова пошта» з наклеєним штрих-кодом НП з атрибутами «Харків посилковий від 28.07. Приватна особа ОСОБА_4 НОМЕР_2 , переадресування відправлення № 204 3 - № 59 0010 0080 0353.

Клопотання обґрунтовано тим, що відділом розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами, злочинними організаціями, СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001079 від 16.09.2022 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та дві невстановлені досудовим розслідуванням особи, знаходячись у Кіровоградській області, діючи у складі створеної ОСОБА_10 та ОСОБА_7 організованої злочинної групи, умисно, із корисливих мотивів, переслідуючи мету швидкого незаконного збагачення, систематично підробляли національні посвідчення водія, які видаються установою, організацією, і які надають права водіння транспортними засобами, з нанесенням на них імітації голографічних захисних елементів. Підроблені офіційні документи з нанесеними на них підробленими голографічними елементами, члени організованої злочинної групи збували третім особам для використання, отримуючи від збуту протиправний дохід.

Так, у період з квітня 2023 по липень 2023 року, членами угруповання ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та двома невстановленими досудовим розслідуванням особами, підроблено з метою збуту та збуто посвідчення водія на ім`я ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 з нанесеними на них підроблених голографічних захисних елементів.

01.08.2023 в ході досудового розслідування допитано свідка ОСОБА_4 , який пояснив, що 26.07.2023 він листувався з невідомою особою, яка користувалася сторінкою з назвою « ОСОБА_16 » в соціальній мережі «Instagram», в ході чого замовив водійське посвідчення на своє ім`я, за що необхідно було надіслати фото документів ОСОБА_4 та сплатити за отримання готових документів 8 000 гривень. Крім того, особа, з якою листувався ОСОБА_4 , запевнив, що вказані водійські посвідчення є офіційним документом, відомості про що будуть внесені до відповідних баз сервісних центрів МВС України. 30.06.2023 вказана особа у листуванні з ОСОБА_4 надіслала останньому номер декларації поштового відправлення №6103, однак пізніше вказане відправлення не було отримано ОСОБА_4 з особистих причин, через що було переправлено до відділення №6 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 120 з новим присвоєним номером №0353.

21.07.2023, на підставі ухвали суду проведено обшуки за місцями мешкання та користування підозрюваних ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також інших осіб, причетність яких встановлюється, в ході яких вилучено комп`ютерну техніку, принтеріви, ламінатори, мобільні телефони з інформацією щодо злочинної діяльності членів угруповання, печатки, штампи, бланки та макети підроблених офіційних документів, пластикових карток та полімерної плівки та інших знарядь злочинної діяльності членів угруповання.

Також, 21.07.2023 проведено огляд вилученої комп`ютерної техніки та носіїв інформації, вилучених в ході вказаних обшуків, в ході чого виявлено наявність електронних файлів, які містять бланки та макети для виготовлення водійського посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , серія НОМЕР_1 .

11.08.2023 в період часу з 11:07 по 11:41 годину, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова проведено обшук у приміщенні відділення №6 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 120, в ході якого вилучено вище зазначене майно.

11.08.2023 вищевказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що враховуючи обставини вчинення злочинів, а також інші дані, які містяться у матеріалах даного кримінального провадження, у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що, вилучені речі та об`єкти під час обшуку вказаного вище приміщення є засобами вчинення кримінальних правопорушень, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження

В органу досудового розслідування є підстави вважати, що незастосування арешту на вищезазначене майно, може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані предмети є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Таким чином, з метою збереження речових доказів, виникла необхідність у арешті вищенаведених речей.

В судове засідання прокурор не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій просив клопотання задовольнити.

Від власника майна ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, зазначив, що проти накладення арешту не заперечує.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчий суддя встановив, що відділом розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами, злочинними організаціями, СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001079 від 16.09.2022 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України.

11.08.2023 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова проведено обшук в приміщенні відділення №6 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 120, в ході якого виявлено та вилучено вищевказані предмети (речі).

11.08.2023 вищевказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у виді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що тимчасово вилучене майно, на яке прокурор просить накласти арешт, є доказом вчинення кримінального правопорушення, зберегло або може зберігати на собі сліди його вчинення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Отже відповідно до ст. 91 КПК України вказане майно, на яке прокурор просить накласти арешт, має важливе доказове значення в рамках цього кримінального провадження.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за № 0001079 від 16.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного тимчасово вилученого майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вилучене майно.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню

Крім того, слідча суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001079 від 16.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучене в ході проведення обшуку 11.08.2023 в приміщенні відділення №6 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 120, майно, а саме на:

1) заповнений бланк свідоцтва про закінчення закладу з перепідготовки і підвищення кваліфікації водіїв на ім`я ОСОБА_4 від 12.02.22 з печаткою автошколи «Форсаж» з прізвищем ОСОБА_5 , та печаткою ТОВ «Автоинспект» ЄРДПОУ 33 86 92 86: Голова комісії ОСОБА_6 , керівник закладу ОСОБА_5 та підписом;

2) пластикова картка посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ТСЦ 6342, серія НОМЕР_1 з категоріями В, С1, на якому виявлено голографічні знаки з частковою відсутністю фрагментів літер, позначень, а також фото особи чоловічої статі та підписом ОСОБА_4 , які містяться у крафтовому пакеті ТОВ «Нова пошта» з наклеєним штрих-кодом НП з атрибутами «Харків посилковий від 28.07. Приватна особа ОСОБА_4 НОМЕР_2 , переадресування відправлення № 204 3 - № 59 0010 0080 0353.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1