Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

смт. Романів 11 травня 2023 року

Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 Кримінального кодексу України (далі КК України) ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області з клопотанням, в якому зазначено, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000125 від 08 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Відповідно до ухвали голови Житомирського апеляційного суду від 10 травня 2023 року зазначене клопотання направлено для розгляду до Романівського районного суду Житомирської області і цього ж дня здійснено його автоматизований розподіл в порядку, визначеному статтею 35 КПК України.

Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що близько 17 години 30 хвилин 07 травня 2023 року ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу магазину-кафе «Ялинка», що с. Тютюнники Житомирського району Житомирської області по вул. Миру 3А, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин умисно наніс ОСОБА_7 один удар головою в лобну частину голови, а потім один удар правою ногою в ліву частину голови, внаслідок чого останній впав на тверде покриття двору з послідуючим травмуванням голови, чим заподіяв потерпілому тілесні ушкодження у виді лінійного перелому лівої потиличної кістки з переходом на скроневу, субдуральної гематоми лівої гемісфери головного мозку, геморагічного забою головного мозку, які відносяться до тяжких тілесних .

У своєму клопотанні слідчий у даному кримінальному провадженні просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України). Зокрема, даний запобіжний захід слідчий вважає за необхідне застосувати з метою запобігання його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків та потерпілого.

У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання та вказав на наявність ризиків ухилення підозрюваного від слідства та суду, з огляду на тяжкість кримінального правопорушення і суворість покарання, а також впливу на потерпілого та свідків.

Підозрюваний ОСОБА_4 під час розгляду клопотання підтвердив свою причетність до заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , повідомив, що щиро кається у вчиненому. При цьому зазначив, що надавав домедичну допомогу потерпілому, ще до внесення відомостей в реєстр перерахував останньому частину коштів на лікування, про суворість кримінального покарання за такі дії йому відомо, проте наміру ухилятися від слідства та суду не має, буде з`являтися на виклики за першою вимоги. Також ОСОБА_4 повідомив, що свідків у кримінальному провадженні не знає, і будь яким чином не буде на них впливати.

Узгодженою позицією сторони захисту є прохання застосувати відносно ОСОБА_4 менш суворий запобіжний захід, оскільки він раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем проживання, перебуває на службі ЗСУ, вперше притягується до кримінальної відповідальності, сприяв органу досудового розслідування (визнає свою провину, дав правдиві показання, брав участь у слідчому експерименті).

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Встановлено, що 08.05.2023 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000125 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, внесено відповідні відомості.

Обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення сторона обвинувачення обґрунтовує такими доказами:

рапортом про реєстрацію інформації про вчинене кримінальне правопорушення від 08.05.2023 року;

протоколом огляду місця події 08.05.2023 року;

протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 08.05.2023 року;

протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.05.2023 року з участю свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ;

протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_4 та протоколом його допиту від 08.05.2023 року.

Зібрані під час досудового розслідування матеріали кримінального провадження (докази), дають підстави вважати, що на даний час ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_4 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах, з урахуванням позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_4 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття обґрунтованості, відображеним зокрема у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України, згідно якої термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання обґрунтована підозра тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є небезпідставним.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано всіх осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

З матеріалів кримінального провадження та в ході розгляду клопотання встановлено, що особа потерпілого на даний час відома підозрюваному, з метою відшкодування завданої шкоди ОСОБА_4 вживав заходи для зв`язку з самим потерпілим та членами його сім`ї. Проте будь які відомості про наявність фактів погроз чи іншого незаконного впливу на потерпілого, членів його сім`ї чи свідків події матеріали клопотання не містять, що на переконання слідчого судді свідчить про недоведеність ризику, передбаченого пунктом 3 частини 1 статті 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в статтею 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, зокрема те, що підозрюваний раніше не судимий, дітей або інших осіб на утриманні не має, є працездатним, проходить службу в ЗСУ, визнав свою причетність до вчинення правопорушення, розкаюється у вчиненому та запевнив, що не буде ухилятися від слідства та суду.

Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам. Таку позицію і підтримав прокурор при розгляді клопотання.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_4 , його вік, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, його поведінку після вчинення правопорушення слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя також враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умови нівелювання ризиків.

Водночас, на переконання слідчого судді, усі досліджені обставини вчинення кримінального правопорушення, поведінка підозрюваного свідчать про те, що запобігти існуючому ризику можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання перебування, служби чи роботи; утриматись від спілкування із свідками та потерпілим не інакше як в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, судді.

При цьому слідчим суддею враховується, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту чи арешту у певний період доби унеможливить повноцінне проходження ним військової служби, тому на переконання слідчого судді, застосування особистого зобов`язання є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків під контролем представника правоохоронного органу.

З огляду на наведені обставини, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 183, 196, 197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_12 запобіжного заходу задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання та зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, а також виконувати наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання чи перебування, місця несення служби чи роботи;

- утриматись від спілкування із потерпілим і свідками у даному кримінальному провадженні, не інакше як в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді чи судді.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання підозрюваним покласти на слідчого у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу закінчується 06 липня 2023 року і дані обов`язки покладаються на ОСОБА_13 на строк дії ухвали.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваного ОСОБА_4 негайно звільнити з-під варти.

Копію ухвалу направити до Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для виконання та до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань № 8» для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде оголошено о 8 годині 00 хвилин 12 травня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1