Справа № 373/820/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2023 року м. Переяслав

Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді застави щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Переяслав-Хмельницький Київської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обіймає посаду сільського голови Дівичківської сільської ради, несудимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст.191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

31.07.2023 до суду надійшло вказане клопотання, яке на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 31.07.2023 було передане на розгляд слідчого судді ОСОБА_1 .

У клопотанні слідчого, що погоджене начальником Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_7 , ставиться питання про обрання щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави в розмірі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий вказує, що в провадженні СВ ВП №1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000089 від 11.05.2023 за підозрою ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що рішенням Дівичківської сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області від 12.11.2020 № 2-1-VІІІ визнано повноваження Дівичківського сільського голови ОСОБА_4 після чого він склав присягу посадової особи місцевого самоврядування.

Згідно з розпорядженням від 12.11.2020 № 206 ОСОБА_4 з 12.11.2020 приступив до виконання повноважень сільського голови.

Рішенням Дівичківської сільської ради від 24.11.2022 № 1454-35-VІІІ ОСОБА_4 присвоєно 8 ранг посадової особи місцевого самоврядування у межах 4 категорії посад.

Відповідно до ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський голова: підписує рішення ради та її виконавчого комітету; здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради; є розпорядником бюджетних коштів, використовує їх лише за призначенням, визначеним радою; представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства; укладає від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, а з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подає їх на затвердження відповідної ради; видає розпорядження у межах своїх повноважень.

Сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.

Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, Дівичківський сільський голова ОСОБА_4 є службовою особою, оскільки постійно обіймає в органі місцевого самоврядування посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій.

При цьому, на всій території України з 05:30 год. 24.02.2022 на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 (затверджено Законом від 24.02.2022 № 2102-ІХ) запроваджено воєнний стан на строк 30 діб, який у подальшому неодноразово продовжувався (Указами Президента від 14.03.2022 № 133/2022 (затверджено Законом від 15.03.2022 № 2119-ІХ) на 30 діб, тобто до 05:30 год. 25.04.2022; від 18.04.2022 № 259/2022 (затверджено Законом від 21.04.2022 № 2212-ІХ) ще на 30 діб, тобто до 05:30 год. 25.05.2022; від 17.05.2022 № 341/2022 (затвердженого Законом від 21.04.2022 № 2212-ІХ) ще на 90 діб, тобто до 05:30 год. 23.08.2022; від 12.08.2022 № 573/2022 (затверджено Законом від 15.08.2022 № 2500-ІХ) продовжено з 05:30 год. 23.08.2022 ще на 90 діб; від 07.11.2022 № 757/2022 (затверджено Законом від 16.11.2022 № 2738-IX) продовжено з 05:30 год. 21.11.2022 на 90 діб; від 06.02.2023 № 58/2023 (затверджено Законом від 07.02.2023 № 2915-IX) продовжено з 05:30 год. 19.02.2023 на 90 діб; від 01.05.2023 № 254/2023 (затверджено Законом від 02.05.2023 № 3057-IX) продовжено з 05:30 год. 20.05.2023 строком на 90 діб, що діє і на даний час.

Так, на підставі рішення комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Дівичківської сільської ради «Про необхідність проведення закупівлі дизельних генераторів потужністю 25-30 кВт для об`єктів Дівичківської сільської ради, які мають електричне опалення без проведення закупівлі з використанням електронної системи» від 16.01.2023 №2, 18.01.2023 між Дівичківською сільською радою в особі сільського голови ОСОБА_4 та ТОВ «ТРИДААГРО» в особі директора ОСОБА_8 укладено договір купівлі-продажу № 3, відповідно до якого ТОВ «ТРИДААГРО» за грошові кошти у сумі 1 622 060 грн. зобов`язалось передати у власність сільської ради товар (генератори), назва яких вказується у специфікації, що є невід`ємною частиною цього договору.

Відповідно до специфікації № 1 до договору № 3 від 18.01.2023, яка підписана директором ТОВ «ТРИДААГРО» ОСОБА_8 та Дівичківським сільським головою ОСОБА_4 , сторонами договору затверджено поставку товару - електрогенераторні установки з поршневим двигуном внутрішнього згорання із запалюванням від стиснення (дизелем або напівдизелем) дизельний електрогенератор «DAS моделі QZ-38OTSK» у кількості 4 штук, вартістю 405 515 грн. за одиницю, та загальною вартістю 1 622 060 грн.

На виконання умов вказаного договору 15.02.2023 ТОВ «ТРИДААГРО» поставило 2 дизельні електрогенератори «DAS моделі QZ-38OTSK», які згідно з видатковими накладними від 15.02.2023 № № 27, 28 та актами приймання-передачі від 15.02.2023 № № 27, 28 отримав сільський голова ОСОБА_4 , після чого 20.02.2023 Дівичківською сільською радою на рахунок ТОВ «ТРИДААГРО» перераховано грошові кошти в сумі 811 030 грн.

У подальшому, на виконання вказаного договору 02.03.202 ТОВ «ТРИДААГРО» поставило ще 2 дизельні електрогенератори «DAS» із написами «DAS QZ-38» та серійними номерами 23021001 та НОМЕР_1 , які не є дизельними електрогенераторами «DAS» моделі «QZ-38OTSK», оскільки суттєво відрізняють за розмірами, вагою, марками двигунів, напругою, струмом та потужністю.

Того ж дня у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на розтрату частини бюджетних коштів в сумі 811 030 грн., що будуть перераховані Дівичківською сільською радою на рахунок ТОВ «ТРИДААГРО» за поставку 02.03.2023 двох вищевказаних дизельних електрогенераторів «DAS» із написами «DAS QZ-38».

Після цього, у період часу з 02.03.2023 до 07.03.2023, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, Дівичківський сільський голова ОСОБА_4 , перебуваючи у с. Дівички Бориспільського району Київської області, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на розтрату бюджетних коштів, діючи з корисливих мотивів в умовах воєнного стану, всупереч інтересам служби, зловживаючи своїм службовим становищем, достовірно знаючи, що поставлені 02.03.2023 дизельні електрогенератори «DAS» із написами «DAS QZ-38» із серійними номерами НОМЕР_2 та НОМЕР_1 , не є дизельними електрогенераторами «DAS» моделі «QZ-38OTSK» та не відповідають специфікації № 1 до договору від 18.01.2023 № 3, підписав видаткові накладні від 02.03.2023 № № 36, 37 та акти приймання-передачі від 02.03.2023 № № 36, 37, згідно з якими Дівичківською сільською радою в його особі на виконання умов договору від 18.01.2023 № 3 отримано від ТОВ «ТРИДААГРО» дві електрогенераторні установки з поршневим двигуном внутрішнього згорання «DAS QZ-38OTSK з ATS».

Як наслідок, 07.03.2023 Дівичківською сільською радою на підставі підписаних сільським головою ОСОБА_4 видаткових накладних від 02.03.2023 № № 36, 37 та актів приймання-передачі від 02.03.2023 № № 36, 37 на рахунок ТОВ «ТРИДААГРО» сплачено бюджетні кошти у сумі 811 030 грн.

Враховуючи викладене, Дівичківський сільський голова ОСОБА_4 розтратив бюджетні грошові кошти у сумі 811 030 грн., яка в шістсот разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (станом на 01.01.2023 становив 1 342 грн.), тобто в особливо великих розмірах.

Враховуючи вказані встановлені слідством обставини, 31.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 стт.191 КК України, а саме у розтраті майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинена в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Як зазначає слідчий, у ході досудового розслідування кримінального провадження з метою запобігання ризикам визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, виникла необхідність у застосуванні до нього запобіжного заходу у виді застави.

Обґрунтовуючи наявність ризиків, слідчий у клопотанні відзначив, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за який законом передбачено відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна. Тяжкість покарання може спонукати підозрюваного залишити своє місце проживання та переховатись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Підставами вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні є обізнаність підозрюваного про фактичне місце проживання свідків; крім того, свідки його підлеглими ОСОБА_4 та колегами, а тому з врахуванням характеру та обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, сторона обвинувачення вважає, що він може незаконно впливати на них. При цьому, на даний час свідки у судовому засіданні не допитані, а тому підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на них з метою зміни ними своїх показань або неявки в подальшому у судові засідання.

Крім того, ОСОБА_4 маючи можливість безперешкодного спілкування під час особистих зустрічей з іншими невстановленими особами, які можуть бути причетними до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, створює ризик вжиття ними заходів щодо планування уникнення ним та іншими невстановленими учасниками кримінальної відповідальності.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , вважаючи клопотання обґрунтованим, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , вказуючи, що підозра, оголошена його підзахисному є необґрунтованою, а ризики, озвучені прокурором є недоведеними та надуманими, заперечував проти обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави та просив застосувати щодо останнього особисте зобов`язання.

Підозрюваний висловив позицію, аналогічну, до позиції його захисника; відзначив, що наміру переховуватися чи втікати - не має, оскільки бажає захищатися в суді.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши доводи клопотання та перевіривши матеріали, долучені до клопотання, суд дійшов наступного висновку.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До таких заходів, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, належать також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом, поміж іншим, є застава.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч.1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру.

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_4 31.07.2023, про що в матеріалах, долучених до клопотання, міститься його письмова розписка про таке отримання.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_4 міг вчинити інкримінований йому злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Так, підозра у вчиненні інкримінованого ОСОБА_4 злочину підтверджується: повідомленням, рапортом працівників Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області від 10.05.2023 про вчинення кримінального правопорушення; протоколом обшуку від 15.05.2023, в ході якого вилучено 2 дизельні електрогенератори "DAS QZ-38", що не відповідають характеристикам, в тому числі моделі електрогенераторів QZ-38OTSK, наведеним у Специфікації №1 до договору №3 від 18.01.2023; вилученими в ході тимчасового доступу 23.05.2023, 26.05.2023 та 07.06.2023 документами із Дівичківської сільської ради Бориспільського району, зокрема договором купівлі-продажу №3 від 18.01.2023, актами приймання-передачі, видатковими накладними, платіжними дорученнями та інструкціями, а також технічною документацією, згідно якої придбані дизельні електрогенератори "DAS QZ-38OTSK", розміри дизельного електрогенератора "DAS QZ-38OTSK" становлять: довжина 227 см., висота - 153,5 см., ширина - 100 см; вони комплектуються двигуном марки "QUARTZ DIESEL" моделі "QZK410D"; протоколом огляду від 15.05.2023 вилучених речових доказів, а саме двох дизельних електрогенераторів фірми "DAS" моделі " QZ-38", в ході якого встановлено, що довжина обох генераторів становить 196 см., висота - становить 120 см., ширина - 90см, при цьому жодних маркувальних табличок на двигунах електрогенераторів не виявлено, окрім напису "А90 YD 830"; висновком товарознавчої експертизи №СЕ-19/111-23/25838-ТВ від 09.06.2023, згідно якого вилучені в ході обшуку від 15.05.2023 два дизельні електрогенератори фірми "DAS" із написами DAS QZ-38, серійний номер НОМЕР_2 та серійний номер НОМЕР_1 , не є дизельними електрогенераторами "DAS моделі QZ-38OTSK" (згідно результатів співставлення показників); висновком почеркознавчої експертизи №3399/3402/3413 від 23.06.2023, згідно якої підписи від імені ОСОБА_4 в наданих документах (договорі, актах, накладних) виконані ОСОБА_4 ; висновком експерта №СЕ-19-23/33762-ЕТ від 18.07.2023, згідно якого за результатами проведених досліджень із застосуванням вимірювального комплексу значень потужності виробленої електроенергії встановлено, що вилучені в ході обшуку від 15.05.2023 два дизельні електрогенератори фірми «DAS» із написами DAS QZ-38, серійний номер НОМЕР_2 та серійний номер НОМЕР_1 , технічним характеристикам, відображених в технічному паспорті електрогенератора фірми «DAS» моделі QZ-380TSK, про які зазначено у специфікації № 1 до договору купівлі-продажу № 3 від 18.01.2023 року вказаним параметрам не відповідають. Тобто, під час проведення вимірювань параметрів роботи зазначених дизельних електрогенераторів було встановлено, що дизельний електрогенератор з серійним номером 23021001 відмовив у роботі за досягнення значення навантаження 8,16 кВт, а дизельний електрогенератор з серійним номером 23021003 відмовив у роботі за досягнення значення навантаження 4,7кВт, що становить 26,8% та 15,4% від заявленої потужності відповідно; протоколами допитів свідків: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_15 ., ІНФОРМАЦІЯ_8 ; ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ; ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Наведені у клопотанні доводи свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри та підтверджуються вагомими доказами.

У даному кримінальному провадженні, на об`єктивне переконання слідчого судді, сукупність наведених доказів дає достатні підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину є явно обґрунтованою, а тому твердження сторони захисту про те, що підозра висунута штучно, не заслуговують на увагу.

Доводи захисника про незрозумілість підозри в частині визначення суми розтрачених коштів, що ставиться у провину ОСОБА_4 та у зв`язку із цим, правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею відхиляються, оскільки питання щодо достатності доказів для доведення вини у вчиненні злочину є прерогативою суду, на розгляд якого надійде обвинувальний акт, та не є предметом дослідження на даному етапі кримінального провадження, як і оцінка доказів з точки зору належності та достатності для доведення вини.

Також, розглядаючи клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що є обґрунтованими доводи слідчого та прокурора про те, що у даному кримінальному провадженні існує необхідність у запобіганні спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування і суду; незаконно впливати на свідків.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

На користь вказаних слідчим у клопотанні ризиків свідчать тяжкість, характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , суворість можливого покарання; достатність майнового стану підозрюваного ОСОБА_4 , наявність у нього транспортних засобів, нерухомого та рухомого майна, які на переконання суду, є достатніми для фінансового забезпечення підозрюваного під час можливого його переховування.

Наведені вище обставини дають слідчому судді підстави дійти висновку щодо наявності ризику переховування від органу досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За вказаних обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Як вбачається, свідками у кримінальному провадженні є особи, які працюють під керівництвом ОСОБА_4 як сільського голови, а отже, ризик впливу на таких свідків з метою зміни ними своїх показань є актуальним.

Водночас, ризик іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню а ні у клопотанні слідчого, а ні прокурором в судовому засіданні не доведений.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у виді застави буде необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам і при цьому буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар для підозрюваного та інших осіб.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваному, слідчий суддя має враховувати тяжкість злочинів, в яких підозрюється особа, майновий стан підозрюваного, його сімейний стан, інші дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Як встановлено вище, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким.

Розмір застави щодо нього, за загальним правилом, має визначатися у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, встановлені слідчим суддею ризики, передбачені ст. 177 КПК України, розмір застави, на переконання слідчого судді, який достатньою мірою гарантував би виконання покладених на нього обов`язків слід визначити у межах ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки.

Враховуючи наведені вище обставини, клопотання слід задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 131-132, 176-179, 182-184, 193-197, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 268 400 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) гривень.

На підставі ч. 5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби України) всі свої паспорти (у випадку їх отримання) для виїзду за кордон, всі інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею становить два місяці, однак у межах строку досудового розслідування.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду (р/р UA0018661, банк: Держказначейська служба України, м. Київ; ; отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області; призначення платежу: у призначенні платежу платіжного документу обов`язково зазначити інформацію про постанову судді (ухвалу суду), який обрав заставу мірою запобіжного заходу, та прізвище, ім`я, по-батькові особи, за яку вноситься застава).

Роз`яснити підозрюваному, що не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у виді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту застосування запобіжного заходу у виді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1