Справа №:755/3752/23
Провадження №: 1-кс/755/1939/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" липня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

провівши в приміщенні суду дистанційне судове засідання між Дніпровським районним судом м. Києва та Державною установою «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України у ході якого розглянуто клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307, ч.4 ст.321 КК України про зміну запобіжного заходу, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000067 від 11.09.2022 року,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотання, у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000067 від 11.09.2022 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307 КК України, про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт мотивуючи тим, що 27.04.2023 року ОСОБА_4 , затримано, в порядку ст.208 КПК України, як підозрювану у вчинені кримінального правопорушення. 27.04.2023 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307 КК України. 28.04.2023 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. 21.06.2023 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_4 продовжено дію запобіжного заходи тримання під вартою. Сторона захисту звернулась до слідчого судді раніше тридцяти днів, з дня постановлення попередньої ухвали, згідно ст.201 КПК України, оскільки запобіжний захід тримання під вартою вичерпав свою доцільність, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває понад одинадцять місяців, більше ніж два з яких ОСОБА_4 , перебуває під вартою, за цей час з останньою не проведено жодної слідчої дії, згідно повідомлення про підозру ОСОБА_4 , не є активним учасником вчинення інкримінованих їй правопорушень, вона не є його замовником або організатором, стороною обвинувачення не надано доказів винуватості підозрюваної, ризики, передбачені ст.177 КПК України, стороною обвинувачення не доведені. Крім того, ОСОБА_4 має ряд хронічних захворювань та за результатами проведених досліджень їй призначено медикаментозне лікування, встановлені рекомендації дотримання визначеної дієти, а тримання під вартою без доступу до належної медичної допомоги є порушенням статті 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав своє клопотання у повному обсязі, підозрювана ОСОБА_4 підтримала думку свого захисника, прокурор просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки підозрювана є організатором організованої групи, яка здійснювала контроль коштів отриманих від збуту наркотиків, кримінальні правопорушення у вчиненні яких її звинувачують є тяжкими, а ризики передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Відповідно до ст.2 Кримінального процесуального кодексу України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307, ч.4 ст.321 КК України.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше /ст.177 КПК України/.

Нормами ст.178 КПК України, передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність у нього родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей та інші обставини.

Також судом враховується положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Ухвалою слідчого судді від 21.06.2023 року за клопотанням слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000067 від 07.07.2022 року, ОСОБА_4 було продовжено строк тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ.

Частиною 1 статті 201 КПК України, передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Разом із тим, адвокатом ОСОБА_3 , як у самому клопотанні про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на домашній арешт, так і у судовому засіданні не надано доказів обставин того, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні ОСОБА_4 та продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою втратили актуальність.

Крім того, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрювана ОСОБА_4 знаючи, що за кримінальні правопорушення, вчинення яких їй інкримінуються, серед яких ч.3 ст.307 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від дев?яти до дванадцяти років із конфіскацією майна, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків та іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Також із огляду на характер інкримінованих кримінальних правопорушень, роль яку за твердженням органу досудового розслідування виконував підозрюваний під час вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність ризиків, передбачених пунктами 1-5 ч.1 ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, інформацію стосовно міцності його соціальних зв`язків, його майновий стан та інформацію стосовно судимостей.

Зважаючи не викладе, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали кримінального провадження містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження обраного відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а ризики, передбачені п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на момент вирішення слідчим суддею питання про застосування до підозрюваної такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, не зменшилися та продовжують існувати, а тому клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м?який не пов?язаний із позбавленням волі задоволенню не підлягає.

Разом із тим, відповідно до ст.183 КПК України, слідчий суддя визначає альтернативний запобіжний захід у виді застави.

При цьому, визначаючись з розміром застави, слідчий суддя враховує, що виходячи із структури статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в цілому, та її третього пункту, зокрема, випливає, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання. Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави, як і у вирішенні питання про необхідність продовження ув?язнення підозрюваної. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у підозрюваної.

Отже, положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан; її сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб її фінансових операцій; даних про особу; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; «середовище»; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин; шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Враховуючи обставини, за яких були вчинені вищезазначені кримінальні правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що застава у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна буде забезпечити виконання покладених на підозрювану обов?язків та запобігти встановленим ризикам.

Така сума (застави) оцінена, враховуючи дані про особу підозрюваної та її поведінку, активи останньої та її взаємовідносини з особами, безпека яких має бути забезпеченою, тобто, розмір застави обумовлюється ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку неявок до слідчого, прокурора, суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Поряд з цим, слід покласти на підозрювану обов`язки, визначені ч.5 ст.194 КПК України, які за своєю суттю є пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваної, у зв`язку з чим їх застосування не суперечить п.2 ч.3 ст.132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ.

Керуючись вимогами ст.ст.110, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307, ч.4 ст.321 КК України про зміну запобіжного заходу, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000067 від 11.09.2022 року - відмовити.

Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 268 400 /двісті шістдесят вісім тисяч чотириста/ гривень 00 копійок.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Визначити строк дії покладених на підозрювану ОСОБА_4 ухвалою суду обов`язків - не більше двох місяців з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя