Справа № 466/9222/23
Провадження № 1-кс/466/2441/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2023року м. Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 ,, адвоката ОСОБА_4 , заінтересованої особи ОСОБА_5 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

в с т а н о в и в:

ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 07.09.2023 накладено арешт на грошові кошти, речі та об`єкти, які вилучено в ході проведення невідкладного обшуку у помешканні ОСОБА_7 , що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

1. Мобільний телефон марки «Samsung» IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;

2. Мобільний телефон марки «Iphone 8» чорного кольору в чохлі темно зеленого кольору;

3. Мобільний телефон марки «Iphone 5s»;

4. Мобільний телефон марки «Samsung Duos» білого кольору;

5. 232 купюри номіналом 10 футнів стерлінгів (2320 футнів стерлінгів);

6. 242 купюри номіналом 20 фунтів стерлінгів (4840 фунтів стерлінгів);

7. 81 купюра номіналом 100 доларів США (8100 доларів США);

8. 10 купюр номіналом 100 Євро та 2 купюри номіналом 50 Євро (1100 Євро);

9. 11 купюр номіналом 200 польських злотих та 108 купюр номіналом 100 польських злотих (13 000 польських злотих);

10. 744 купюри номіналом 500 грн. та 18 купюр номіналом 1000 грн. (390 000 грн.);

11. грошові кошти, а саме 4 купюри номіналом 1000 грн. (4000 грн.);

12. 1 купюра номіналом 50 доларів США;

13. 1 купюра номіналом 20 доларів США;

14. 1 купюра номіналом 10 доларів США;

15. свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «ВАЗ 21099», виданий на ім`я ОСОБА_8 .

19.09.2023 адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 07.09.2023 (справа № 466/9222/23, провадження № 1-кс/466/2331/23) на :

232 купюри номіналом 10 футнів стерлінгів (2320 футнів стерлінгів);

242 купюри номіналом 20 фунтів стерлінгів (4840 фунтів стерлінгів);

81 купюра номіналом 100 доларів США (8100 доларів США);

10 купюр номіналом 100 Євро та 2 купюри номіналом 50 Євро (1100 Євро);

11 купюр номіналом 200 польських злотих та 108 купюр номіналом 100 польських злотих (13 000 польських злотих);

744 купюри номіналом 500 грн. та 18 купюр номіналом 1000 грн. (390 000 грн.);

грошові кошти, а саме 4 купюри номіналом 1000 грн. (4000 грн.);

1 купюра номіналом 50 доларів США;

1 купюра номіналом 20 доларів США;

1 купюра номіналом 10 доларів США.

В обґрунтування своїх доводів покликається на те, що квартира, в якій прведений невідкладний обшук, перебуває у спільному користування 12 осіб, з них 4 дітей (троє братів Світдиків, їх четверо сестер з дітьми та їх матір ОСОБА_9 ), а власником являється ОСОБА_6 , частину майна якого і було арештовано.

Грошові кошти в іноземні валюті, а саме: 7160 фунтів стерлінгів, 8180 доларів СІЛА, 1100 євро, 13000 польських злотих, є власністю ОСОБА_5 . Вказані кошти ОСОБА_5 привіз з країн Європи, куди він їздив на заробітки починаючи з 2017 року. Зазначені відомості підтверджуються закордонними паспортами ОСОБА_5 з відповідними візами та відмітками, а про роботу ОСОБА_5 у Великій Британії збереглись ще й трудовий контракт, відомості про виплачені кошти та сама банківська карта, видана на його ім`я.

Грошові кошти в національній валюті, саме 394000 гривень належать власнику квартири ОСОБА_6 . Так, 94000 гривень являються його власними заощадженнями, а 300000 гривень були ним отримані 02.09.2023 року як позика, що підтверджується відповідною розпискою.

Власники даних грошових коштів жодним процесуальним статусом, крім як володільці вилученого та арештованого майна, у даному кримінальному провадженні не володіють, для дачі показань не запрошувались, тим самим орган досудового розслідування підтверджує те, що ці особи не мають жодного відношення до даного кримінального провадження.

Ніхто з осіб, проживаючих у квартирі, де було проведений невідкладний обшук, процесуальним статутом підозрюваний чи обвинувачений у даному кримінальному провадженні не володіють.

Виходячи з відомої фабули кримінального провадження, самі по собі арештовані грошові кошти не можуть бути речовими доказами, а в ході обшуку речей, які мають чи можуть мати значення для справи не виявлено.

В даному випадку відпала потреба в подальшому арешті грошових коштів, а тому звернувся до слідчого судді з клопотанням про часткове скасування арешту.

В судовому засіданні прокурор Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_3 не заперечувала проти задоволення поданого адвокатом ОСОБА_4 клопотання про скасування арешту.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_5 та його представник адвокат ОСОБА_4 підтримали заявлене клопотання та просили його задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя вважає, що таке підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час огляду.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 07.09.2023 накладено арешт на грошові кошти, речі та об`єкти, які вилучено в ході проведення невідкладного обшуку у помешканні ОСОБА_7 , що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

1. Мобільний телефон марки «Samsung» IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;

2. Мобільний телефон марки «Iphone 8» чорного кольору в чохлі темно зеленого кольору;

3. Мобільний телефон марки «Iphone 5s»;

4. Мобільний телефон марки «Samsung Duos» білого кольору;

5. 232 купюри номіналом 10 футнів стерлінгів (2320 футнів стерлінгів);

6. 242 купюри номіналом 20 фунтів стерлінгів (4840 фунтів стерлінгів);

7. 81 купюра номіналом 100 доларів США (8100 доларів США);

8. 10 купюр номіналом 100 Євро та 2 купюри номіналом 50 Євро (1100 Євро);

9. 11 купюр номіналом 200 польських злотих та 108 купюр номіналом 100 польських злотих (13 000 польських злотих);

10. 744 купюри номіналом 500 грн. та 18 купюр номіналом 1000 грн. (390 000 грн.);

11. грошові кошти, а саме 4 купюри номіналом 1000 грн. (4000 грн.);

12. 1 купюра номіналом 50 доларів США;

13. 1 купюра номіналом 20 доларів США;

14. 1 купюра номіналом 10 доларів США;

15. свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «ВАЗ 21099», виданий на ім`я ОСОБА_8 .

Згідно зі ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Поряд з цим, статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Арешт майна, відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Згідно з вимогами ч.3 ст.132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

При вирішенні питання про подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судової процедури для забезпечення гарантій дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При розгляді клопотання слідчий суддя враховує, що за загальним правилом, визначеним у ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі і арешт майна, допускається тільки у разі коли потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора та одночасно з цим може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Відтак, зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі і щодо позбавлення або обмеження права власності.

З огляду на приписи п.18 ч.1 ст.3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слід зазначити, що подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право особи, в інтересах якої подано клопотання, на вільне використання майна власником, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

Отже, беручи до уваги, що органом досудового розслідування здійснюється кримінальне провадження №0001470 від 05.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, на день розгляду клопотання про скасування арешту майна стороною обвинувачення не надано підтвердження наявності підстави продовження дії арешту майна, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для подальшого утримання майна під арештом.

На переконання слідчого судді, у кримінальному провадженні №0001470 від 05.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України відсутні дані, які б виправдовували подальше втручання у володіння майном ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , оскільки органом досудового розслідування не доведено необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування у такому арешті майна, підстави, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння власником належним йому майном відсутні.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий/прокурор зобов`язані довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання.

Враховуючи викладене, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що особа, яка звернулась із клопотанням, відповідно до вимог ч.1 ст.174 КПК України, довела, що в подальшому застосуванні арешту вказаного майна відпала потреба, потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не вбачаються.

За таких обставин, клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 170, 174, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати частково арешт накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 07.09.2023 по справі №466/9222/23 на:

232 купюри номіналом 10 футнів стерлінгів (2320 футнів стерлінгів);

242 купюри номіналом 20 фунтів стерлінгів (4840 фунтів стерлінгів);

81 купюра номіналом 100 доларів США (8100 доларів США);

10 купюр номіналом 100 Євро та 2 купюри номіналом 50 Євро (1100 Євро);

11 купюр номіналом 200 польських злотих та 108 купюр номіналом 100 польських злотих (13 000 польських злотих);

744 купюри номіналом 500 грн. та 18 купюр номіналом 1000 грн. (390 000 грн.);

грошові кошти, а саме 4 купюри номіналом 1000 грн. (4000 грн.);

1 купюра номіналом 50 доларів США;

1 купюра номіналом 20 доларів США;

1 купюра номіналом 10 доларів США.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 27.09.2023 о 09.40год.

Слідчий суддя ОСОБА_1