Справа № 442/5665/23
Провадження № 1-кп/442/339/2023
УХВАЛА

про продовження строку тримання під вартою

22 серпня 2023 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі:

головуючої судді: ОСОБА_1 ,

провівши підготовче судове засідання в залі суду в місті Дрогобичі по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000567 від 03.07.2023 відносно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 (зареєстрованого в АДРЕСА_2 ), громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, не військовозобов`язаного, не працюючого, депутатом та адвокатом не є, раніше судимого 04.08.2023 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 1 ст. 125 КК України до штрафу у розмірі 850 грн.,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України,-

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_2 , його захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

законного представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_6 - ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в :

Обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України надійшов до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області 16.08.2023.

Ухвалою від 16.08.2023 за зазначеним обвинувальним актом головуючою-суддею було призначене підготовче судове засідання, під час проведення якого прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_2 на час судового розгляду запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, посилаючись на те, що останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, не має постійного місця проживання, вчинив злочин проти волі, честі і гідності особи, санкцією статті якої передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, і у випадку визнання його винним йому загрожуватиме реальна міра покарання, а відтак, на думку сторони обвинувачення, може переховуватись від суду, може вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих. При таких обставинах прокурор вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недоцільним.

В підготовчому судовому засіданні обвинувачений та його захисник заперечили з приводу продовження запобіжного заходу ОСОБА_2 , вказали, що останній не має наміру ухилятися від суду, а тому відсутні ризики його втечі. Просять змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Законний представник неповнолітнього потерпілого клопотання прокурора підтримала.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою суду необхідно враховувати вимоги дотримання розумного строку як для застосування такого запобіжного заходу, так і продовження строку тримання під вартою.

Як встановлено, ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 05.07.2023 обвинуваченому ОСОБА_2 обрано запобіжний захід - тримання під вартою терміном до 01.09.2023 із визначенням розміру застави.

Відповідно до положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.

При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти, які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Так, прокурором наведені достатні дані, які свідчать про наявність ризиків, які виправдовують тримання під вартою ОСОБА_2 , який обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, не має постійного місця праці та проживання, раніше судимий.

При цьому, суд також враховує тяжкість покарання, що загрожуватиме ОСОБА_2 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

За таких обставин, на даному етапі розгляду кримінального провадження, зважаючи на існування ризиків переховування від суду та продовження протиправної поведінки, суд вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_2 , оскільки ризик втечі, може бути розцінений ним менш небезпечним, ніж кримінальне переслідування та процедура виконання покарання.

Враховуючи наведене, з метою запобігання ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України, які не відпали, та забезпечення виконання прокурором вимог, зазначених у мотивувальній частині даної ухвали, запобіжний захід ОСОБА_2 у виді тримання під вартою необхідно продовжити, але не більше ніж на 60 днів із визначенням розміру застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, який на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч. 3 або 4 ст. 183 КПК України, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави, суд вважає за необхідне відповідно до ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати на виклики суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, обвинувачений, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись статтями 314-316 Кримінального процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в :

Продовжити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 20 жовтня 2023 року.

Копію даної ухвали вручити учасникам судового провадження та направити уповноваженій службовій особі ЛСІ УДДУВП №19.

Визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_2 своїх процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, зазначеним в ст. 177 КПК України, в розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 214 720,00 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений ОСОБА_2 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 214 720,00 гривень протягом строку дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_2 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати на виклики суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими у кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави обвинуваченийй вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

У відповідності до Рішення Конституційного Суду України від 13.06.2019 року № 4-р/2019 ухвала в частині продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою, - у той самий строк з моменту вручення йому ухвали

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1