Провадження № 1-кс/932/2695/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Поляков і К», про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся адвокат ОСОБА_2 , що діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Поляков і К» із клопотанням, в якому просить скасувати арешт на нерухоме майно, а саме: будинок АДРЕСА_1 , шляхом накладення заборони на розпорядження та відчуження накладеного на виконання ухвали Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 12 жовтня 2017 року у справі 200/17762/17.

В обґрунтування зазначеного клопотання зазначає, що за інформацією Західної окружної прокуратури міста Дніпра в провадженні СВ ВП № 6 ДРУП ГУНП Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001136 в 24.11.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 2 ст. 206 КК України.

12 жовтня 2017 року слідчим суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_3 було задоволено клопотання слідчого СВ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №00001136 та накладено арешт на нерухоме майно, а саме: будинок АДРЕСА_1 , шляхом накладення заборони на розпорядження та відчуження.

Заявник ТОВ "Поляков і К" (), який є власником нерухомого майна, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Краснопільська, буд. 9, реєстраційний номер об`єкта нерухомого май 101) вважає, що на даний час відсутні підстави подальшого арешту вищевказаного нерухомого майна, оскільки в подальшому застосуванні цього заходу відпала необхідність, тому, звертається до слідчого судді на підставі п. 1 ст. 174 КПК з відповідним.

Дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, надавши оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ч. 2 ст. 131 КПК України закріплено, що до заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, входить арешт майна.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

В свою чергу, ч. 1 ст. 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя звертає увагу, що чинним кримінальним процесуальним законодавством не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна.

Положеннями ч. 1 ст. 9 КПК України закріплено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Здійснивши системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя зазначає, що клопотання про скасування запобіжного заходу забезпечення кримінального провадження (зокрема, арешту майна), повинно подаватись до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі № 591/3603/19.

Таким чином з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за N 223-558/0/4-13 від 05.04.2013.).

З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження органу, який здійснює досудове розслідування. Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).

Як вбачається з клопотання про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №00001136, орган, що здійснював досудового розслідування є ВП № 6 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області (місце розташування: м. Дніпро, вул. Боброва, 12) та знаходиться на території юрисдикції Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська.

У зв`язку з викладеним, заявнику з вказаним клопотанням належить звертатися до слідчого судді Краснгвардійського районного суду м. Дніпропетровська.

Отже, вказане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, сам слідчий суддя не вповноважений скеровувати (передавати) скаргу до іншого суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя-

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Поляков і К», про скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу отримання цієї ухвали.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ