ПРИМОРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ1
УХВАЛА

22 серпня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про залучення перекладача з української на російську мови, -

встановив:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні злочину, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 звернувся до суду з письмовим клопотанням, яке підтримав в судовому засіданні про залучення до участі у справі перекладача з української на російську мову. Клопотання мотивоване тим, що він не розуміє українську мову, а тому просить залучити перекладача для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Захисник підтримала думку ОСОБА_5 .

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання обвинуваченого, зазначивши, що обвинувачений на стадії досудового розслідування та під час судового провадження у цій справі не заявляв, що не розуміє української мови, вільно відповідає на питання суду та прокурора, тому таке його звернення лише свідчить про зловживання своїми правами та намір обвинуваченого затягнути розгляд справи.

Заслухавши обвинуваченого та його захисника, думку прокурора, який заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на дані про особу обвинуваченого, який є громадянином України, має середню освіту та в достатній мірі володіє українською мовою, а заявлене клопотання є намаганням затягнути розгляд справи, обговоривши доводи клопотання, суд дійшов висновку про таке.

Забезпечення обвинуваченому права на захист згідно ст. 129 Конституції України є основною засадою судочинства, а відповідно до ст. 7 КПК України віднесено до загальних засад кримінального провадження.

Частиною 1 статті 68 КПК України (далі КПК) визначено, що у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

При цьому, кримінальним процесуальним законом не регламентовано самого порядку залучення перекладача, зокрема не встановлено й безумовного обов`язку суду, самостійно залучати перекладача.

Відповідно до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.

Враховуючи наведене, суд вважає, що питання про дотримання вимог ст.29 КПК щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Така позиція колегії суддів узгоджується з висновком Верховного Суду в постанові від 20.08.2019 року (справа №672/1599/17).

У постанові Верховного Суду від 19 лютого 2019 року (справа №236/1798/16-к), суд зазначив, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальною є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що обвинувачений ОСОБА_5 має громадянство України, є українцем за національністю та проживає на її території, має середню освіту, здобуту в Україні.

Під час проведення попередніх судових засідань обвинувачений ОСОБА_5 без труднощів відповідав на запитання поставлені судом та учасниками процесу на російській мові, хоча ці питання ставилися на українській мові, та не висловлювався стосовно того, що він не розуміє цих питань, лише заявив, що частково не розуміє суть деяких слів.

Суд, вирішуючи клопотання обвинуваченого враховує, що право на безоплатний переклад у разі, якщо обвинувачений не розуміє мови, яка використовується в суді, є одним спеціальних елементів права на справедливий суд, яке гарантовано ст. 6 Конвенції.

Практика ЄСПЛ щодо тлумачення п.«е» ст. 6 Конвенції акцентує увагу на тому, що безоплатний переклад має надаватись такою мірою, яка забезпечуватиме справедливий суд («Кускані проти Сполученого Королівства» (Cuscani v. the United Kingdom), п. 38-40). Суддя зобов`язаний виявити належну старанність, установлюючи, що відсутність перекладача не перешкоджає повноцінній участі заявника у важливих для нього питаннях («Кускані») (1, c. 164).

При цьому ж Конвенція не гарантує перекладу, у тому числі письмового, усіх матеріалів провадження, що визнано у практиці ЄСПЛ: п.3е ст.6 також охоплює переклад деяких матеріалів, але не всієї відповідної документації; він стосується перекладу лише документів і заяв (як-от обвинувачення, обвинувального акта, показань ключових свідків тощо), які необхідні відповідачеві для справедливого суду («Камасінські») (1, c. 165); ця стаття не вимагає робити письмовий переклад кожного документального доказу або кожного офіційного документу з матеріалів справи (Kamasinski проти Австрії, §74). Наприклад, відсутність письмового перекладу судового рішення ще не становить порушення ст. 6 §3e) (ibidem, §85). Текст цього положення в оригіналі посилається на «усний переклад (interprete)», а не на «письмовий переклад (traducteur)». Це дає підстави вважати, що допомога у вигляді усного перекладу може відповідати вимогам Конвенції (Husain проти Італії (dec.); Hermi проти Італії (ВП), §70) (2, c. 57).

Вказані положення свідчать про необґрунтованість доводів обвинуваченого стосовно надання йому перекладача для здійснення перекладу йому судового провадження, всіх матеріалів кримінального провадження та ухвал суду, в тому числі і з урахуванням відсутності раціонального пояснення обвинуваченим стосовно того, які саме документи він не розуміє та які потребують перекладу.

Враховуючи вказані обставини, відомості про особу обвинуваченого та його поведінку на стадії судового розгляду, дають підстави дійти висновку відсутність жодних підстав вважати, що у обвинуваченого виникають труднощі в розумінні мови судочинства, тому суд погоджується з доводами прокурора та вважає, що обвинувачений в достатній мірі розуміє українську мову.

З урахуванням наведених обставин, суд приходить до висновку, що відсутні підстави вважати обвинуваченого таким, що не розуміє та не достатньо володіє державною мовою, а його позиція в цій частині є недобросовісною.

Також, суд звертає увагу, що обвинуваченому роз`яснено його право давати пояснення на російській мові, чим він і користується вільно протягом всього судового провадження.

Така позиція суду узгоджується з висновком Верховного суду в постанові від 03 червня 2021 року (справа №761/7017/17).

За наведених обставин клопотання обвинуваченого про залучення перекладача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 68, 369-372, 376 КПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 25 серпня 2023 року о 14:15 годині в залі судового засідання Приморського районного суду м. Одеси №106.

Суддя

Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

Єдиний унікальний номер справи: №522/8111/22

Номер провадження № 1-кп/ 522/1143/23

Головуючий суддя ОСОБА_1