Справа № 991/5848/23
Провадження № 1-кс/991/5867/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

03.07.2023 до Вищого антикорупційного суду шляхом направлення через електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи надійшла скарга ОСОБА_2 від 01.07.2023 на бездіяльність Генерального прокурора Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за його повідомленням про злочин від 26.06.2023. Скаржник просив зобов`язати Генерального прокурора Офісу Генерального прокурора виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України та внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення скарги, з огляду на таке.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 статті 303 КПК України. Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаржником зазначено про невиконання Генеральним прокурором Офісу Генерального прокурора вимог ст. 214 КПК України стосовно внесення відомостей до ЄРДР, на підставі повідомлення ОСОБА_2 про злочин від 26.06.2023.

У своєму повідомленні про злочин ОСОБА_2 зазначає про те, що ним викрита організована група в складі керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону, заступника керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону, прокурорів, слідчих Четвертого слідчого відділу ТУ ДБР, які здійснили замах на вбивство викривача ( ОСОБА_2 ), викрадення та незаконне позбавлення волі (ч. 3 ст. 146, ч. 1,2 ст. 146-1, ст. 365, ст. 366, ст. 371, ч. 2 ст. 372, ч. 3,4 ст. 382, ст. 383, ст. 384 КК України) офіційного викривача, військовослужбовця Збройних Сил України, заступника командира військової частини НОМЕР_1 з тилу - начальника тилу ОСОБА_2 , викрадення його особистої зброї, незаконний обшук за завідомо підробленими кримінальними провадженнями, з метою прикриття організованою групою своєї незаконної діяльності.

За приписами ч. 1 ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК України.

Корупційними вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу; кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, вважаються кримінальні правопорушення, передбачені ст. 366-2 та ст.366-3 цього Кодексу (примітка до статті 45 КК України).

Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України.

За змістом ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Таким чином, слідчі судді Вищого антикорупційного суду не мають повноважень здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 146, 146-1, 365, 366, 371, 372, 382, 383, 384 КК України, оскільки вони не віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду, відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України.

Частиною 2 статті 304 КПК України закріплено, що скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, оскільки вона не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне зауважити, що враховуючи обставини, які мають місце у цій справі, скарга на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, має подаватись до місцевого суду, в порядку ч. 3 ст. 32 КПК України, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться Офіс Генерального прокурора (01001, м. Київ, вул. Різницька, 13/15), а саме до Печерського районного суду м. Києва.

Керуючись ст. ст. 33-1, 303-304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Повернути ОСОБА_2 скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_3