Справа № 296/8530/23
УХВАЛА

Іменем України

01 вересня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Колольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Житомира клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 погоджене прокурором спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000254 від 01.099.2021, за ч. 1,3,4 ст.240, ч.1 ст.254, ч.5 ст.191 КК України

ВСТАНОВИВ:

01.09.2023 до слідчого судді Колольовського районного суду м.Житомира надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 погоджене прокурором спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000254 від 01.099.2021, за ч. 1,3,4 ст.240, ч.1 ст.254, ч.5 ст.191 КК України ОСОБА_5 на підставі п.4 ч.2 ст.170 КПК України

Клопотання обгрунтовано тим, що у провадженні СУ ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за

№ 0000254 від 01.09.2021 за ч. 1, 3, 4 ст. 240, ч. 1 ст. 254, ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у період з 17.06.2021 по 23.02.2023 ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також іншими невстановленими особами, у порушення правил використання надр, незаконно, без отримання спеціального дозволу, систематично видобували корисні копалини, за наступних обставин.

Будучи обізнаним про законодавчі вимоги, 02.06.2008 ОСОБА_6 заснував приватне підприємство «Виробниче комерційне підприємство Проспект» (ПП «ВКП Проспект»).

Також встановлено, що дружина ОСОБА_6 ОСОБА_9 упродовж 2011 2013 років набула право власності на земельні ділянки з кадастровими номерами: :05:000:0074, :05:000:0075, :05:000:0093, :05:000:0094, :05:000:0095, :05:000:0096, :05:000:0097, :05:000:0104, :05:000:0105, :05:000:0107, що розташовані на території родовища Стрижівське Північне, за межами населеного пункту села Стрижівка Коростишівської міської об`єднаної територіальної громади.

Після цього, 01.04.2012 між ПП «ВКП Проспект» та ОСОБА_9 укладено договір будівельного підряду №01/04-12 щодо виконання робіт з будівництва водойми для рибогосподарських потреб на земельній ділянці замовника. Підрядник зобов`язується виконати роботи згідно із затвердженою проектно-кошторисною документацією, здати в експлуатацію об`єкт у термін, визначений проектом.

Надалі, 14.12.2016 ОСОБА_9 уклала договори щодо надання земельних ділянок з кадастровими номерами :05:000:0094, :05:000:0095, :05:000:0097, :05:000:0104 в оренду ПП «ВКП Проспект» строком до 14.12.2036.

У подальшому, у точно невставлений досудовим розслідування час, проте не пізніше 17.06.2021, у ОСОБА_6 , який раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних із видобуванням корисних копалин на вказаних вище земельних ділянках, виник злочинний умисел на незаконне видобування корисних копалин місцевого значення.

Усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння шкоди довкіллю і бажаючи їх настання, маючи намір на отримання незаконного доходу, діючи умисно, з корисливих мотивів підшукав осіб, разом із якими планував проведення незаконної діяльності, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Останні, керуючись корисливим мотивом, прийняли пропозицію та надали свою добровільну згоду на участь в противоправній діяльності пов`язаної із незаконним видобуванням корисних копалин місцевого значення.

ОСОБА_6 , разом із вищезазначеними особами, у період з 17.06.2021 по 23.02.2023 у порушення правил використання надр, незаконно, без отримання спеціального дозволу, систематично видобував корисні копалини, у ході здійснення чого незаконно заволодів ґрунтовим покривом, що знайшло своє підтвердження під час документування його злочинної діяльності.

Так, ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що земельні ділянки його дружини, частина з яких орендовані підконтрольним йому ПП «ВКП Проспект», розташовані на території родовища Стрижівське Північне, у точно невстановлені слідством дні та час, не пізніше 17.06.2021, підшукав невстановлених слідством осіб, які повинні були безпосередньо здійснювати незаконний видобуток корисних копалин: операторів земснаряду, які забезпечували гідронамив піску із водойми, машиністів екскаваторів, які перевантажували пісок, та водіїв вантажних автомобілів, які здійснювали його транспортування.

Таким чином, ОСОБА_6 за попередньо змовою з групую осіб, а саме з ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які достовірно знали про відсутність дозволу на користування земельною ділянкою для цілей, пов`язаних з використанням надр і належним чином оформленого спеціального дозволу (ліцензії) на видобуток корисних копалин, без гірничого відводу та плану розробки родовища корисних копалин, за участі невстановлених слідством осіб, із залученням спеціальної техніки, порушуючи встановлені правила використання надр, у точно невстановлений слідством час:

У період, не раніше з 17.06.2021, не пізніше по 21.09.2022, на земельній ділянці з кадастровим номером :05:000:0095, розташованої на території Коростишівської міської об`єднаної територіальної громади за межами села Стрижівка Житомирського району Житомирської області, промисловим способом здійснили самовільний видобуток корисної копалини (піску) у кількості 15417 м3 загальною вартістю 16 835 364 гривень.

У період не раніше з 22.09.2022, не пізніше по 23.02.2023, на земельній ділянці з кадастровим номером :05:000:0095, розташованої на території Коростишівської міської об`єднаної територіальної громади за межами села Стрижівка Житомирського району Житомирської області, промисловим способом здійснили самовільний видобуток корисної копалини (піску) у кількості 4330 м3 загальною вартістю 4 873 848 гривень.

Внаслідок самовільного користування надрами (видобування піску) за вказаний вище період державі задано шкоди у розмірі 21 709 212 гривень.

Враховуючи викладене 15.08.2023, згідно ст. ст. 111, 112, 278 КПК України: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Борове Рокитнівського району Рівненської області, громадянина України, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-повідомлено про підозру в незаконному видобуванні корисних копалин місцевого значення у великому розмірі, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 240 КК України.

Потерпілим у кримінальному провадженні Коростишівською міською радою Житомирської області 25.08.2022 заявлено цивільний позов щодо стягнення з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 шкоди, завданої внаслідок вчинення вказаних кримінальних правопорушень в сумі 21 709 212 гривень.

Відповідно до інформаційної довідки МВС, ОСОБА_5 на праві приватної власності належить автомобіль Opel Astra OTGF69, VIN НОМЕР_1 , 2008 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 ;

З метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, забезпечення цивільного позову, виникла необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваного у кримінальному провадженні ОСОБА_5 . Завданням арешту майна в даному випадку є запобігання можливості його передачі і відчуження (з огляду на право власності підозрюваного на вказане майно, яке передбачає для нього відповідні правомочності).

Слідчий також клопоче на підставі п. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядати без повідомлення підозрюваного, його захисника, з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий до суду не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

На підставі п. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення підозрювного чи його захисника.

Вирішуючи питання по суті слідчий суддя приходить наступного.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч.10 ст.170 КПК України).

Водночас, відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. п.3, 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

З аналізу процесуальних норм закону вбачається, що слідчий, прокурор подаючи клопотання про арешт майна повинні довести завдання арешту майна, а саме те, що незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Доведеною повинна бути і мета щодо такого майна, передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України, зокрема: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право приватної власності є непорушним.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. Згідно з вимогами ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно із положеннями ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000254 від 01.09.2021 за ч.1,3,4 ст.240 ч.1 ст.254 ч.5 ст.191 КПК України де за 8 епізодом підозрюваними є ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 .

ОСОБА_5 15.08.2023 повідомлено про підозру за ч.3 ст.240 КПК України (незаконний видобуток корисних копалин місцевого значення у велиукому розмірі, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.)

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової інженерно - екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000254 від 20.06.2023 №603/23-25 розмір шкоди заподіяний внасідок видобування піску, поблизу с.Стрижівка Коростишівського району Житомирської області (а саме на земельній ділянці з кадастровим номером :05:000:0095 відповідно до Технічного звіту по виконаним маркшейдерським роботам з проведенням заміру кар`єру від 23.02.2023 р) становить 4873848,00 грн .

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової інженерно - екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000254 від 21.06.2023 № 2209/22-25 розмір шкоди заподіяний внасідок видобування піску, поблизу с.Стрижівка Коростишівського району Житомирської області (а саме на земельній ділянці з кадастровим номером :05:000:0095 відповідно до Технічного звіту по виконаним маркшейдерським роботам з проведенням заміру кар`єру від 21.09.2022 р) становить 16835364,00 грн

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової грунтознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0000254 від 24.05.2023 №11404/23-34/16926-16937/23-34 зразки речовин надані на дослідження- це природні не карбонатні середньозернисті піски.

Для арешту з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) п.4 ч2 ст.170 КПК України необхідно, крім іншого, встановити зокрема і обгрунтованість підозри особи, що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків

Враховуючи стадію досудового розслідування, слідчий судді, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду даного клопотання, з урахуванням усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) вважає, що підозра ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 240 КК України від 15.08.2023 є обґрунтованою про це свідчать долучені до клопотання докази серед яких і висновки експертиз про розмір шкоди

Відповідно до реєстраційної картки ТЗ ОСОБА_5 є власником автомобіля OPEL ASTRA 2008 року випуску, з державним номерним знаком НОМЕР_3

Так прокурор вказав, що мета накладення арешту є відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення, забезпечення цивільного позову.

Матеріали клопотання містять відомості, що 25.08.2023 Коростишівська міська рада подала цивільний позов у кримінальному провадженні № 0000254, в порядку ст.128 КПК України, про солідарне стягнення з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 на користь Коростишівської міської ради 21 709 212 гривень матеріальної шкоди завданої злочином

Оскільки цивільний позов заявлено на 21 709 212 гривень, а вартість майна на яке просить накласти арешт прокурор є очевидно меншою, то клопотання прокурора підлягає задоволенню, бо в даному конкретному випадку буде досягнуто співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`янсити, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 погоджене прокурором спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000254 від 01.099.2021, за ч. 1,3,4 ст.240, ч.1 ст.254, ч.5 ст.191 КК України - задовільнити .

Накласти арешт на майно підозрюваного у кримінальному провадженні № № 0000254 від 01.099.2021, за ч. 3 ст.240 Кримінального кодексу України ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме:

- автомобіль Opel Astra OTGF69, VIN НОМЕР_1 , 2008 року випуску, з державним номерним знаком НОМЕР_3 , зборонивши відчудження та розпорядження щодо даного майна

Ухвала про арешт підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано

Повний текст складено, підписано та оголошено 01.09.2023

Слідчий суддя ОСОБА_1