Справа № 635/3642/23
Провадження № 1-кс/635/751/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000636 від 04.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

26 червня 2023 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000636 від 04.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 21.06.2023 під час огляду місця події біля території домоволодіння АДРЕСА_1 .Тимчасовим місцем зберігання речових доказів визначити приміщення відділення поліції №1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30.

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив, що Слідчим відділом відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінальногопровадження №0000636 від 04.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 04.04.2023 до ЧЧ ВП№ 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що за адресою: АДРЕСА_2 невстановлені особи здійснили крадіжку особистого майна заявника, чимзавдали останньому матеріальну шкоду. (ЖЄО № 1405 від 04.04.2023).

21.06.2023 року в період часу з 15 год. 46 хв. до 16 год. 01 хв., слідчимСВ відділення поліції №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенантомполіції ОСОБА_5 , проведено огляд місця події біля територіїдомоволодіння АДРЕСА_1 . У ході ОМП було виявлено та вилучено: гідроакумулятор для систем водопостачання, марки HT100SS на 100 літрів, металевий, сріблястого кольору, який було запаковано до оригінальної картонної коробки;насосну станцію, марки «rudes austepl 370», червоного кольору, металеву, та пульт керування до цієї станції, назва «Пульт керування електродвигуна свердловинного електронасоса серії 75QJD», який було запаковано до картонної коробки;електронасос самосмоктувальний, марки «Garden-JP 1,5-25/0,8», сірого кольору, який було запаковано до оригінальної картонної коробки; електронасос самосмоктувальний, марки «Garden-JP 1,5-25/0,8», сірого кольору, який було запаковано до оригінальної картонної коробки.

Виявлені та вилучені предмети було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню 0000636 від 04.04.2023.

На теперішній час вищевказані речові докази перебувають на зберіганні відділенні поліції № 1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів 30.

Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, що вилучені предмети є речовими доказами, тобто знаряддями та предметами вчинення кримінального правопорушення, що зберігають на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 Кримінального процесуального кодексу України, вилучені під час огляду речі та документи вважаються тимчасово вилученим майном.

Якщо вилучені предмети та знаряддя не арештувати, то наслідком повернення її особі, може бути пошкодження, псування та знищення слідів вчинення кримінального правопорушення. Вказане тимчасово вилучене майно має значення у кримінальному провадженні, як предмет який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення і служать доказом у вказаному провадженні.

Метою арешту є збереження речових доказів для забезпечення подальшого проведення судових експертиз.

Враховуючи, що вилучені предмети мають значення в якості речових доказів по якому необхідно провести слідчі дії та з метою забезпечення кримінального провадження шляхом його збереження, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту, а саме позбавлення осіб права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, яке підтримує та просить задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав до суду телефонограму, в якій просить справу розглядати за його відсутності.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтоване, приходить до наступного

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З огляду на вищевикладене, майно, яке було вилучено в ході огляду місця події 21.06.2023 біля території домоволодіння АДРЕСА_1 , має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000636 від 04.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, зберегло на собі його сліди та може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Стосовно визначення місця зберігання майна за адресою відділення поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, слідчий суддя зазначає наступне.

Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження затверджено Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012.

Порядок, спосіб зберігання вилученого майна визначено в наказі Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації від 27.08.2010 N 51/401/649/471/23/125.

Крім цього в Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже законом визначено відповідальних осіб за збереження вилученого майна, та порядок його зберігання.

При цьому арешт речового доказу здійснено саме з метою забезпечення його збереження у незмінному стані, усунення ризиків зміни речового доказу, знищення чи спотворення відповідних якостей речового доказу, що використовуються під час доказування фактичних обставин, що становлять предмет кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому вважає, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на зазначене в клопотанні прокурора майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, оскільки на думку суду, саме такий спосіб застосування арешту відповідатиме критеріям розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження.

Клопотання про накладення арешту на майно направлено до суду засобами поштового зв`язку з дотриманням строків ч. 5 ст. 171 КПК України.

При цьому слідчий суддя, дотримуючись приписів п.5 ч.2 та ч.4 ст.173 КПК, враховує розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

В той час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України якщо в подальшому у застосуванні арешту відпаде потреба, володілець майна може звернутись з відповідним клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді під час досудового розслідування або до суду під час судового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено 21.06.2023 під час огляду місця події біля території домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме:

-гідроакумулятор для систем водопостачання, марки HT100SS на 100 літрів, металевий, сріблястого кольору, який було запаковано до оригінальної картонної коробки;

-насосну станцію, марки «rudes austepl 370», червоного кольору, металеву, та пульт керування до цієї станції, назва «Пульт керування електродвигуна свердловинного електронасоса серії 75QJD», який було запаковано до картонної коробки;електронасос самосмоктувальний, марки «Garden-JP 1,5-25/0,8», сірого кольору, який було запаковано до оригінальної картонної коробки;

-електронасос самосмоктувальний, марки «Garden-JP 1,5-25/0,8», сірого кольору, який було запаковано до оригінальної картонної коробки.

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1