Справа № 697/1468/23
Провадження № 1-кс/697/277/2023
У Х В А Л А

Іменем України

12 липня 2023 року м. Канів

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Канів Черкаської області клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Світлопіль Олександрівського району Кіровоградської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, неодруженого, непрацюючого, з середньою спеціальною освітою, засудженого 20.02.2023 Канівським міськрайонним судом Черкаської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим строком терміном на 1 рік, судимість згідно ст. 89 КК України не знята і не погашена в установленому порядку,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з погодженим прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обгрунтування клопотання зазначено наступне.

У слідчому відділенні відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0000278 від 10.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України за фактом відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчинений в умовах воєнного стану.

У ході проведення досудового розслідування, оперативно-розшукових заходів, слідчих розшукових дій, негласних слідчих розшукових дій та інших заходів спрямованих на встановлення особи причетної до вчинення даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, було встановлено, що до вчинення даного злочину причетний ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

10.07.2023 о 21 год. 45 хв. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим 20.02.2023 Канівським міськрайонним судом Черкаської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, будучи звільненим від відбування покарання з іспитовим строком терміном на 1 рік, на шлях виправлення і перевиховання не став та повторно вчинив злочин проти власності.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан на всій території України, який продовжено Указом Президента України від 01.05.2023 № 254/2023 з 20.05.2023 строком на 90 діб, однак ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що на всій території України діє правовий режим воєнного стану, 10.07.2023, близько 18 год. 47 хв., діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету відкритого викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, в умовах воєнного стану, перебуваючи в будинку ОСОБА_7 , який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , в присутності ОСОБА_8 відкрито викрав акумуляторну батарею «VOLT» 60А вартістю 2400 грн., яка належить ОСОБА_7 , чим завдав останньому майнової шкоди на вказану суму.

Як зазначено в клопотанні, своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, в умовах воєнного стану.

11.07.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 відповідно до ст. 63 Конституції України відмовився надавати показання.

Таким чином, у вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як зазначено в клопотанні, обставинами, що в сукупності вказують на можливість і необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою також є:

1) підозрюваному ОСОБА_5 повних 29 років, має задовільний стан здоров`я, не має постійного місця роботи, відсутні міцні соціальні зв`язки, не має постійного місця проживання, а саме неодружений та не має на утриманні дітей та інших членів родини, а також в останнього відсутні можливості отримання законних джерел засобів до існування;

2) тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що згідно із ст. 12 КК України є тяжким умисним злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років;

3) репутація підозрюваного, а саме те, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів, у тому числі злочинів проти власності, що підтверджується вимогою про судимість та те що ОСОБА_5 раніше судимий: 20.02.2023 Канівським міськрайонним судом Черкаської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі з іспитовим строком терміном на 1 рік, судимість згідно ст. 89 КК України не знята і не погашена у встановленому законом порядку, обвинувальний акт відносно якого направлено до Канівського міськрайонного суду Черкаської області 15.03.2023 за ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК України та 15.06.2023 за ч. 2 ст. 121 КК України.

Вказані фактори дають змогу безперешкодно застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вищевказане свідчить про можливість вчинити інші кримінальні правопорушення та фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого, прокурора чи суду, перебуваючи на свободі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою. Прокурор подане клопотання підтримав, пояснивши, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, міра покарання за вчинення якого, передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, та беручи до уваги те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та перебуваючи на волі може вчинити інші кримінальні правопорушення, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого, прокурора чи суду, а тому є всі підстави в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували щодо обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд, заслухавши доводи прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, виходить з наступного.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Під час розгляду клопотання з`ясовано, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри.

З клопотання вбачається, що причетність ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: даними протоколу прийняття заяви від ОСОБА_7 від 10.07.2023, даними протоколу огляду місця події від 10.07.2023, за адресою: АДРЕСА_3 , даними протоколу огляду місця події від 10.07.2023, за адресою: АДРЕСА_4 , даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_7 від 10.07.2023, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 10.07.2023, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 10.07.2023, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 10.07.2023, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 11.07.2023.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя враховує, що у кримінальному провадженні наявні вагомі докази, наведені вище, на підставі яких слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтовану підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення.

Крім наявності ризиків, передбачених ч.ч. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а саме підозрюваний ОСОБА_5 неодружений, непрацюючий, дітей не має, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, який вчинено в період іспитового строку.

Крім цього, слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що згідно з ст. 12 КК України є тяжким злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, що є суттєвим елементом при оцінюванні наведених ризиків, зокрема щодо переховування, тиску на потерпілого та свідків, приховування речових доказів, тощо.

На вказану обставину зверталася увага і в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року № 33977/97, п. 81.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочинів та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваного на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Разом з тим, інші більш м`які запобіжні заходи неможливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 з наступних причин:

- особисте зобов`язання - не можливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину;

- особиста порука на адресу слідчого чи прокурора, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 . Також вказаний запобіжний захід буде недостатнім, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину;

- домашній арешт неможливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підлягає постійному візуальному контролю, з метою запобігання вищевказаним ризикам. Також вказаний запобіжний захід буде недостатнім, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який вчинений в період іспитового строку.

Таким чином, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, неможливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки вони передбачають перебування на волі, що дає можливість негативно впливати на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилитися від органів досудового розслідування, суду.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Також у своїх рішеннях суд зазначав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я суду не надано.

Таким чином, прокурором та слідчим в судовому засіданні доведена наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, які свідчать про необхідність застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Нормами частини 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2023 року 1 розмір становить 2684 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 коп.).

У відповідності до вимог ст. 183 КПК України, слідчий суддя визначає підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави в сумі, що становить 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 грн. 00 коп. та вважає, що така сума застави буде достатньою для забезпечення його належної поведінки.

Слідчий суддя також вважає за необхідне, в разі внесення застави, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду, за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно обчислювати з моменту взяття під варту підозрюваного.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_12 , погодженого прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 терміном на 60 діб задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном на 60 днів, тобто до 07 вересня 2023 року включно.

Термін тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту його фактичного затримання, тобто з 10 липня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави: 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360 грн. 00 коп.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1