Справа №705/3696/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2023 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань заяву прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 про виправлення описки в судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у судовому рішенні, в обґрунтування якої зазначила наступне.

Слідчим відділом Уманського РУП ГУНП в Черкаській області розслідується кримінальне провадження №0000882 від 24.08.2021 за підозрою ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. У зв`язку з переховуванням від органу досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) 05.01.2022 оголошений в розшук та досудове розслідування по кримінальному провадженню зупинено.

Досудовим розслідування встановлено, що згідно даних Державної прикордонної служби України підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), державний кордон останній раз перетинав 08.10.2018 року на виїзд.

У зв`язку з цим, 13.09.2022 постановою слідчого підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) оголошено у міжнародний розшук.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26.09.2022 звернуто в дохід держави заставу в розмірі 181 600,00 грн., внесену 27.08.2021 за підозрюваного згідно ухвали слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26.08.2021 та застосовано відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України. Вказана ухвала та інші матеріали скеровано для виконання у Департамент міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України з метою внесення клопотання про публікацію «червоного оповіщення» (арешт з метою екстрадиції) в базах даних ASF Генерального секретаріату Інтерполу.

Однак, відповідно до інформації Департаменту, порядок використання інформаційної системи Інтерполу визначено Інструкцією про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Інтерпол, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справи України, Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України від 17.08.2020 № 613/380/93/228/414/510/2801/5 (далі - Інструкція). Інструкція не передбачає надсилання ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та постанови про оголошення в міжнародний розшук як підстави для використання інформаційної системи Інтерполу. Так, ухвала слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26.09.2022 та інші матеріали повернуто, у зв`язку з невідповідністю ухвали суду про тримання під вартою вимогам МОКП-Інтерпол та ч. 6. ст. 193 КПК України.

Поняття «обрання запобіжного заходу» та «застосування запобіжного заходу» мають практично однакове змістовне наповнення, чіткого розмежування між поняттями, яке б мало різні процесуальні наслідки, кримінальний процесуальний закон не містить, отже виправлення зазначеної описки не погіршує становище підозрюваного.

Враховуючи вищевикладене, просить відповідно до ст. 379 КПК України внести виправлення до ухвали суду від 26.09.2022 року, а саме в мотивувальній та резолютивній частинах ухвали замість «Застосувати» відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказати «ОБРАТИ» відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні вимоги заяви підтримала та просила виправити описку оскільки вважає, що через зазначені в заяві вимоги Інструкції таке виправлення не змінить ухвали суду та забезпечить її належне виконання, яке наразі неможливе.

Суд, вислухавши думку прокурора, вивчивши заяву та матеріали кримінального провадження, вважає, що подана заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Судом встановлено, що 26 вересня 2022 року слідчим суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області винесено ухвалу про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оскільки підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином іншої держави, місце його перебування на території України не відомо, а згідно інформації Державної прикордонної служби України останній виїхав з України 08.10.2018 року, його 13.09.2022 року було оголошено у міжнародний розшук.

Згідно повідомлення Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України, в межах компетенції якого перебувають матеріали відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), щодо виконання ухвали слідчого судді, і які були повернуті без виконання з посиланням на невідповідність ухвали суду про тримання під вартою вимогам МОКП-Інтерпол та ч. 6. ст. 193 КПК України.

Беручи до уваги поняття «обрати» та «застосувати», які є тотожними поняттями, що було підтверджено рішенням об`єднаної палати ККС ВС у постанові від 14.02.2022 у справі № 991/3440/20 (провадження № 51-4400км21), предметом розгляду якої стало питання щодо права на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу, прийнятої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, і зроблено висновок про те, що рішення слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу, прийняте в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, за своїм правовими наслідками підпадає під поняття «постанова про утримання під вартою» в розумінні ст. 25 Європейської конвенції про видачу правопорушників. У судовому рішенні було підкреслено, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, хоча й не призводить до негайного взяття особи під варту, однак є правовою підставою для затримання і доставлення цієї особи до місця кримінального провадження. Водночас особливий акцент був зроблений на відмінностях у затриманні особи з метою приводу та затриманні на підставі ухвали слідчого судді, суду, прийнятої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК. Якщо в першому випадку особа має гарантії не пізніше за 36 годин з моменту її затримання бути звільненою або доставленою до слідчого судді, суду, який виніс ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу, то в другому - особа може бути затриманою і утримуватися під вартою протягом усього часу, необхідного для її екстрадиції та доставлення до місця кримінального провадження. Процесуальні гарантії у затриманої особи залежать від законодавства країни, в якій вона перебуває, а також часу, необхідного для екстрадиції та доставлення до місця кримінального провадження, що може перевищувати навіть 60 днів.

Як наслідок, ОП зазначила, що ототожнення порядку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за процедурою, передбаченою ч. 6 ст. 193 КПК, із дозволом на затримання особи з метою приводу є неприпустимим, оскільки обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має правовим наслідком обмеження права на свободу та особисту недоторканність.

Також судом враховується, що згідно приписів ч.6 ст.193 КПК України зазначено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання саме про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

За встановлених обставин та з урахуванням наведених положень закону та судової практики щодо розгляду питання обрання запобіжного заходу, суд вважає, що вказана описка підлягає виправленню, що сприятиме його виконанню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 371, 379 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 про виправлення описки в судовому рішенні - задовольнити.

Виправити описку у мотивувальній та резолютивній частинах ували слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26.09.2022 року у справі № 705/3696/21 провадження № 1-кс/705/753/22 та вважати вірним текст в наступній редакції:

«Обрати відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді - тримання під вартою».

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана до апеляційного суду Черкаської області протягом семи днів з дня її проголошення, а особами, які не брали участь у справі, в той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1