печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

У вимогах даного клопотання адвокат просить скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.11.2021 року у справі № 757/60051/21-к на транспортний засіб MERCEDES-BENZ AXOR 1824L, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN № НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання, зазначено, що арешт накладено не обґрунтовано, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває з 2020 року, за цей час ОСОБА_4 не було повідомлено про підозру, а прокурором у клопотання не доведено, яким чином автомобіль може використовуватися як доказ фактів та обставин, що встановлюються у кримінальному провадженні та яким чином свідчить про протиправну діяльність ОСОБА_4 , отже у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Особа, яка звернулась з клопотанням у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду повідомлявся належним чином, проте адвокатом подано заяву про розгляд справи у його відсутність, вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду повідомлявся належним чином. На адресу суду надійшло клопотання прокурора про відкладення судового розгляду.

Так, слідчий суддя бере до уваги, що судова повістка про розгляд клопотання була доставлена на адресу Офісу Генерального прокурора завчасно, група прокурорів у кримінальному провадженні є чисельною, проте уповноважена особа Офісу Генерального прокурора в судове засідання не з`явилася.

Враховуючи вищевикладене, строки розгляду даного клопотання, положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управління Національної поліції України здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000494 від 04.03.2021 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 229, ч. 3 ст. 209 КК України.

У рамках вищевказаного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.11.2021 року у справі № 757/60051/21-к накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: транспортний засіб MERCEDES-BENZ AXOR 1824L, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN № НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_4 , з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування зазначеним автомобілем.

Постановою прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 від 08.12.2021 року об`єднано в одному провадженні матеріали досудових розслідувань № 0000494 та № 0005390, за номером раніше розпочатого кримінального провадження № 0005390.

Досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні доручено Головному слідчому управлінню Національної поліції України.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від від 17.11.2021 року у справі № 757/60051/21-к, арешт накладено з метою забезпечення збереження речових доказів.

Прокурором не надано доказів, що продовження строку дії заходу забезпечення кримінального провадження є на разі доцільним та співмірним цілям кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 не є підозрюваним в об`єднаному кримінальному провадженні, в свою чергу, накладений арешт порушує права володільця майна на розпорядження належним йому майном.

Протягом досудового розслідування не встановлено, що вказане майно є таким, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення, доказів, що б підтверджували такі обставини також не надані, а отже застосування арешту у даній справі є безпідставним та необхідність у продовженні дії вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.11.2021 року у справі № 757/60051/21-к на транспортний засіб MERCEDES-BENZ AXOR 1824L, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN № НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1