У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полярне Мурманської обл. РФ, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, без офіційного працевлаштування, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, а саме:

вироком Солом`янського районного суду м. Києва від 27.01.2020 за ч. 2 ст. 186 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 року 6 місяців,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадженні № 0001752 від 18.06.2023.

Документом, що підтверджує надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, є розписка.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим за вчинення корисливих майнових злочинів, останній раз: 27.01.2020 вироком Солом`янського районного суду міста Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4роки і 6 місяців, звільнений по відбуттю строків покарання 02 вересня 2022 року, належних для себе висновків не зробив, підозрюється у вчиненні нових умисних, корисливих кримінальних правопорушень, які вчинив за наступних обставин:

Як вказує у клопотанні слідчий, ОСОБА_4 у невстановлені в ході досудового розслідування дату та час вступивши у злочину змову з ОСОБА_6 вирішили вчинити таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у сховище.

Слідчий у клопотанні зазначає, що 18.06.2023 приблизно о «05» год. «00» хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Кадетський гай 11, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_6 побачили припаркований автомобіль «Шкода Октавія», реєстраційний номер « НОМЕР_1 », який на праві власності належить ОСОБА_7 , яким фактично користується ОСОБА_8 , та підійшовши до вказаного автомобіля та оглянувши його, останні помітили, що в даному автомобілі на задньому сидінні, знаходиться набір фідерний «patriotextraheavyfeeder (forcereel 5000)». В цей час у ОСОБА_4 та ОСОБА_6 виник злочинний умисел спрямований на незаконне збагачення за рахунок інших осіб, шляхом вчинення корисливого злочину, а саме таємного викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, поєднаного із проникненням у сховище, в умовах воєнного стану.

18.06.2023, приблизно о «05» год. «00» хв., перебуваючи за зазначеною вище адресою, поряд із вищевказаним автомобілем ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , реалізуючи свій спільний злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, маючи на меті незаконно збагатитися за чужий рахунок, розподіливши ролі між собою так, що ОСОБА_6 маючи при собі заздалегідь заготовлений предмет, а саме викрутку, за допомогою якої розбив скло багажнику вищевказаного автомобіля та проник до вказаного автомобіля дістав з багажнику набір фідерний «patriotextraheavyfeeder (forcereel 5000)» загальною вартістю 1260 гривень, який належать потерпілому ОСОБА_8 . В цей час ОСОБА_4 перебував поряд із вищевказаним автомобілем та спостерігав, щоб дії ОСОБА_6 носили таємний характер та не були викриті іншими особами.

В подальшому ОСОБА_4 18.06.2023 приблизно о «05» год. «02» хв., та ОСОБА_6 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Кадетський гай, 11, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, покинули місце вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном.

Слідчий у клопотанні вказує, що даним кримінальним правопорушенням ОСОБА_4 та ОСОБА_6 завдали потерпілому ОСОБА_8 , майнової шкоди на суму 1260 гривень.

Крім цього, 25.06.2023 приблизно о «05» год. «00» хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. М. Кривоноса, 17, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , побачили припаркований автомобіль «Шкода Октавія», реєстраційний номер « НОМЕР_2 », який на праві власності належить ОСОБА_9 та підійшовши до вказаного автомобіля та оглянувши його, останні помітили, що в даному автомобілі, у багажнику, знаходиться ящик з інструментами, в цей час у ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , виник злочинний умисел спрямований на незаконне збагачення за рахунок інших осіб, шляхом вчинення корисливого злочину, а саме таємного викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, поєднане із проникненням у сховище, в умовах воєнного стану.

Як вказує у клопотанні слідчий, 25.06.2023, приблизно о «05» год. «00» хв., перебуваючи за зазначеною вище адресою, поряд із вищевказаним автомобілем, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне, таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, маючи на меті незаконно збагатитися за чужий рахунок, розподіливши ролі між собою так, що ОСОБА_6 маючи при собі заздалегідь заготовлений предмет, а саме викрутку за допомогою якої розбив скло багажнику вищевказаного автомобіля та проник до вказаного автомобіля дістав з багажнику ящик з інструментами вартістю 3000 гривень, які належать потерпілому ОСОБА_9 . В цей час ОСОБА_4 перебував поряд із вищевказаним автомобілем та спостерігав, щоб дії ОСОБА_6 носили таємний характер та не були викриті іншими особами.

В подальшому, 25.06.2023 приблизно о «05» год. «02» хв., ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. М. Кривоноса, 17, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер свого діяння, покинули місце вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном.

Даним кримінальним правопорушенням ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , завдали потерпілому ОСОБА_9 ,майнової шкоди на суму 3 000 гривень.

Таким чином слідчий стверджує, що ОСОБА_4 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаного із проникненням у сховище, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

27.06.2023 о 20 год. 00 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

У клопотанні слідчим, за погодженням з прокурором, постановлено питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на два місяці, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаного із проникненням у сховище, в умовах воєнного стану.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_4 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази.

Таким чином, надані суду докази обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, в ході судового розгляду клопотання знайшов своє підтвердження ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, та з моменту повідомлення про підозру пройшов незначний проміжок часу, тому слідчий суддя вважає, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше вчиняв кримінальні правопорушення, зокрема, і злочини проти власності, а тому слідчий суддя вважає, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, не знайшли свого підтвердження доводи прокурора про існування ризику перешкоджання ОСОБА_4 кримінальному провадженню іншим чином, оскільки прокурором не надано слідчому судді обґрунтованих доказів, які б свідчили про наявність вказаного ризику.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Враховуючи, що слідчому судді прокурором в судовому засіданні не доведено, що підозрюваний ОСОБА_4 перешкоджав кримінальному провадженню та, що йому було повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, тому слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено наявність обставин, які вказують про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тому клопотання в цій частині не підлягає задоволенню.

У практиці Європейського суду з прав людини визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення заявником злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою, проте суд неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»).

При цьому Європейський суд з прав людини зазначає, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними» (рішення ЄСПЛ у справі «Смирнова проти Росії»). У всіх випадках, коли ризик ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ від 23 вересня 2008 року у справі «Вренчев проти Сербії»).

Частиною 4 ст. 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , його особу, майновий та сімейний стан (не одружений), наявність постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , а також ту обставину, що стороною обвинувачення не надано конкретних доказів про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування та прокурором не доведено слідчому судді, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризику, який наявний у кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27.08.2023 включно, заборонивши йому в період з 23.00 год. до 06.00 год. наступної доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою.

Крім того, слідчий суддя вважає необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися з м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, які в сукупності із застосованим запобіжним заходом, повинні достатньою мірою гарантувати та забезпечити, у подальшому, належну його процесуальну поведінку у даному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 202, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 - задовольнити частково.

У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, тобто до 27 серпня 2023 року включно, заборонивши йому в період з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожним їхнім викликом,

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії даної ухвали визначити до 27 серпня 2023 року, включно.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1