Справа № 936/1/23
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

22.06.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретарки судових засідань ОСОБА_4 ,

та учасників судового провадження : прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 11-кп/4806/114/23 (реєстраційний номер апеляційного суду), за апеляційною скаргою першого заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Воловецького районного суду Закарпатської області від 31 січня 2023 року,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, тимчасово не працюючого, з середньою освітою, раніше не судимого,

звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям, а кримінальне провадження, внесене 17.11.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за №0000159 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, закрито.

Постановлено стягнути з обвинуваченого ОСОБА_7 на користь держави процесуальні витрати в розмірі 1510 гривень 24 копійок за проведення експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів.

Речовий доказ: суху подрібнену речовину рослинного походження зеленого кольору (канабіс), яку переупаковано до спеціалізованого пакету Україна МВС ЕКСПЕРТНА СЛУЖБА №5273606 та дерев`яний предмет для куріння, переупакований до спеціалізованого пакету Україна МВС ЕКСПЕРТНА СЛУЖБА №3783880, що знаходяться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ухвалено знищити.

Відповідно до обвинувального акта та ухвали суду, ОСОБА_7 у невстановлений час, на початку вересня 2022 року, перебуваючи на території залізничного вокзалу у м. Хмельницький, знайшов та привласнив, таким чином придбав, подрібнену речовину рослинного походження зеленого кольору в кількості 19,4307 грам (в перерахунку на суху речовину), яка згідно висновку експерта Закарпатського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/107-22/10911-НЗПРАП від 22.12.2022 є канабісом, який відноситься до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено, та в подальшому умисно, незаконно, без мети збуту, зберігав його за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 до 03.12.2022. Надалі 03.12.2022, приблизно о 17 годині 00 хвилин працівниками відділення поліції №2 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області під час виїзду за викликом до ОСОБА_7 за місцем його проживання у приймальній кімнаті будинку за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено скляну банку з сухою подрібненою речовиною - канабісом у кількості 19,4307 грам.

Вказані дії ОСОБА_7 кваліфіковано за ч. 1 ст. 309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів без мети збуту.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 вину у скоєнні кримінального правопорушення, за обставин викладених у обвинувальному акті, визнав, щиро розкаявся у вчиненому. Крім того, подав клопотання, в якому просив закрити кримінальне провадження та звільнити його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

В ухвалі суду вказується на те, що враховуючи те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, яке у відповідності до ст. 12 КК України, належить до проступків, і те, що ОСОБА_7 вперше вчинив кримінальне правопорушення (проступок), щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, потерпілих немає, збитків кримінальним правопорушенням не завдано, а відтак на переконання суду, наявні підстави передбачені ст. 45 КК України для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження.

В апеляційній скарзі перший заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 , вказує на те, що ухвала суду є незаконною, такою, що підлягає скасуванню. Вважає, що поведінка ОСОБА_7 після вчинення кримінального правопорушення не свідчить ні про щире визнання ним своєї провини, ні про його бажання виправити ситуацію та добровільно допомогти органу досудового розслідування. Стверджує, що ОСОБА_7 був обізнаний з приводу того, що канабіс є наркотичною речовиною, його вилучено з домоволодіння ОСОБА_7 . Вважає, що жодних обставин, які би свідчили про дійсне, а не формальне каяття обвинуваченого у вчиненні проступку, суд в ухвалі не навів, як і підтверджень конкретних дій ОСОБА_7 , спрямованих на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Стверджує, що місцевим судом допущено неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, а саме застосовано закон, який не підлягав застосуванню, що призвело до безпідставного та передчасного звільнення обвинуваченого ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності. Просить ухвалу суду скасувати, постановити нову, якою направити матеріали кримінального провадження до суду першої інстанції на новий розгляд.

Заслухавши доповідь судді про суть ухвали, повідомлення про те, ким і в якому обсязі вона оскаржена, про основні доводи апеляційної скарги, думку прокурора ОСОБА_5 , який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Апеляційна скарга розглядається за відсутності обвинуваченого ОСОБА_7 , неявка якого, з огляду на положення ч. 4 ст. 405 КПК України, не перешкоджає її розгляду. Приймаючи рішення про розгляд апеляційної скарги за відсутності обвинуваченого береться до уваги те, що: обвинувачений ОСОБА_7 належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги, що підтверджується відповідним повідомленням про вручення поштового відправлення; клопотань чи заяв про відкладення розгляду кримінального провадження на інший термін від обвинуваченого не надходило; апеляційний суд не визнавав обов`язковість явки обвинуваченого у судове засідання; відповідно до ст. 28 КПК України кримінальне провадження повинно бути розглянуте і процесуальні рішення повинні бути прийняті у розумні строки.

Доводи апеляційної скарги про незаконність оскаржуваної ухвали суду першої інстанції колегія суддів визнає обґрунтованими з таких підстав.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. ст. 370, 372 КПК України судове рішення (ухвала) повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення. У мотивувальній частині ухвали зазначаються:суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається; встановлені судом обставини з посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів; мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до статті 45 КК України, особа яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до приписів цієї норми матеріального права для застосування ст. 45 КК України необхідно встановити, як правило, сукупність всіх перелічених елементів.

Відповідно до приписів ст. 349 КПК України, після виконання дій, передбачених статтею 348 цього Кодексу, головуючий надає стороні обвинувачення та стороні захисту право проголосити вступні промови.

У вступній промові зазначається, якими доказами сторона підтверджуватиме наведені нею обставини, порядок дослідження доказів, а також може бути зазначена позиція сторони.

Сторона обвинувачення, сторона захисту має право відмовитися від проголошення вступної промови.

Право проголосити вступну промову першою надається стороні обвинувачення, після чого вступну промову проголошує сторона захисту.

Вступні промови проголошуються з дотриманням розумних строків залежно від обсягу обвинувачення. Якщо проголошення вступної промови має ознаки зловживання правом з метою затягування судового розгляду, суд після усного попередження зупиняє проголошення промови.

Інші учасники судового провадження можуть висловити свою думку про те, які докази потрібно дослідити, та про порядок їх дослідження після вступної промови сторони захисту.

Докази зі сторони обвинувачення досліджуються в першу чергу, зі сторони захисту - у другу.

Обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені.

Під час здійснення спеціального судового провадження досліджуються всі надані докази.

Суд має право, якщо проти цього не заперечують учасники судового провадження, визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються. При цьому суд з`ясовує, чи правильно розуміють зазначені особи зміст цих обставин, чи немає сумнівів у добровільності їх позиції, а також роз`яснює їм, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.

Допит обвинуваченого здійснюється обов`язково, крім випадку, якщо він відмовився від давання показань, та випадків, передбачених частиною третьою статті 323 та статтею 381 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає, що вказані вище вимоги кримінального процесуального, а також кримінального законів судом першої інстанції не були дотримані.

Так, як убачається з матеріалів кримінального провадження заява ОСОБА_7 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям не зареєстрована у суді першої інстанції в належному порядку (а. к. п. 18).

При цьому, з журналу судового засідання не вбачається, що обвинувачений ОСОБА_7 надавав показання з приводу обставин скоєння ним кримінального правопорушення, у вчиненні якого нібито розкаюється, про що також свідчить і те, що в оскаржуваній ухвалі не викладено показань ОСОБА_7 щодо обставин вчинення ним кримінального правопорушення.

Поряд із цим, з журналу судового засідання вбачається, що допит обвинуваченого тривав 52 секунди, а дослідження матеріалів кримінального провадження лише 12 секунд.

Наведені обставини породжують обґрунтовані сумніви у тому, що судом першої інстанції належним чином досліджувались наявні у матеріалах кримінального провадження докази, у тому числі і відомості про особу обвинуваченого.

Тому, висновок суду першої інстанції про те, що ОСОБА_7 вперше вчинив кримінальне правопорушення не може визнаватися таким, що відповідає дослідженим у судовому засіданні доказам.

Вказане свідчить про те, що викладені у судовому рішенні висновки не підтверджені дослідженими у судовому засіданні доказами (показаннями обвинуваченого ОСОБА_7 та відомостями про його особу).

Оскільки обвинувачений ОСОБА_7 показань з приводу обставин вчинення кримінального правопорушення не давав, тому висновок суду першої інстанції про його щире каяття, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення та відсутність збитків завданих кримінальним правопорушенням також визнається таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, не підтверджений будь-якими доказами.

Крім того, заслуговують на увагу і доводи апеляційної скарги прокурора про те, що жодних обставин, які би свідчили про дійсне, а не формальне каяття обвинуваченого у вчиненні проступку, суд першої інстанції в ухвалі не навів, як і підтверджень конкретних дій ОСОБА_7 , спрямованих на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації.

На підставі наведеного вище, апеляційний суд доходить висновку про те, що не з`ясування судом першої інстанції відомостей про особу обвинуваченого ОСОБА_7 , відсутність даних щодо змісту показань обвинуваченого з обставин скоєного кримінального проступку, свідчить про передчасність та безпідставність висновку про те, що ОСОБА_7 вперше вчинив кримінальне правопорушення, щиро розкаявся та активно сприяв його розкриттю, і при цьому суд першої інстанції залишив поза увагою фактичні обставини скоєного діяння.

Тому, колегія суддів висновки суду першої інстанції вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.

Отже, судом першої інстанції було допущено неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, а саме застосовано закон, який не підлягав застосуванню, що призвело до передчасного звільнення обвинуваченого ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження, що відповідно до ч. 1 ст. 409, ч. 1 ст. 412 КПК України є безумовною підставою для скасування судового рішення.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд позбавлений можливості ухвалити остаточне рішення за результатами розгляду даного кримінального провадження, оскільки судом першої інстанції не було здійснено розгляд обвинувального акту по суті, і при цьому в апеляційній скарзі ставиться питання про направлення кримінального провадження до суду першої інстанції на новий судовий розгляд.

Враховуючи те, що діючим КПК України не врегульовано питання призначення нового розгляду кримінального провадження після скасування судом апеляційної інстанції ухвали про його закриття з підстав істотного порушення судом вимог кримінального процесуального закону та неправильного застосування закону про кримінальну відповідальність, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати дію ст. ст. 7, 9 КПК України.

Так, ч. 6 ст. 9 КПК України передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, законність, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, публічність, диспозитивність, гласність і відкритість судового провадження та його розумність строків.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції, яка прийнята з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону про кримінальну відповідальність, підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду кримінального провадження у суді першої інстанції.

Під час нового судового розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_7 суду першої інстанції необхідно дотриматись вимог кримінального та кримінального процесуального законів, взяти до уваги наведене вище, повно й всебічно розглянути кримінальне провадження, дослідити приєднані до обвинувального акту докази, дати їм належну оцінку, і прийняти законне та обґрунтоване рішення, з урахуванням положень ст. ст. 370-374 КПК України.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 419 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу, яку подав перший заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 , задовольнити.

Ухвалу Воловецького районного суду Закарпатської області від 31 січня 2023 року, якою ОСОБА_7 , звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям, а кримінальне провадження, внесене 17.11.2021 до ЄРДР за №0000159 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, закрито, - скасувати, призначивши новий розгляд кримінального провадження у суді першої інстанції в іншому складі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді :