Справа № 953/5223/23
н/п 1-кс/953/4902/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" червня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судового засідання Київського районного суду міста Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

у с т а н о в и в:

1. Процедура

1.1. 27.06.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій він просить зобов`язати посадових осіб ВСП ГУНП в Харківській області внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за його заявою від 21.06.2023 про вчинення кримінального правопорушення.

2. Зміст поданої скарги та її обґрунтування

2.1. Вимоги скарги заявник обґрунтовує тим, що 21.06.2023 ОСОБА_3 на офіційну електронну адресу ВСП надіслано заяву за вих. №СЛ-57/2023 про здійснення ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ст. 170 КК України.

На даний час, у порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДС не надано.

3. Узагальнені позиції учасників судового провадження

3.1. У судове засідання особа, яка подала скаргу ОСОБА_3 , належним чином у передбаченому ст. 135 КПК України порядку повідомлений про час та місце розгляду справи, не з`явився, просив розглянути скаргу за його відсутності.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Таким чином, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, скаргу можливо розглянути по суті і у відсутності заявника.

3.2. У судове засідання уповноважений представник ВСП ГУНП в Харківській області, належним чином у передбаченому ст. 135 КПК України порядку повідомлений про час та місце розгляду справи, не з`явився.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 2 ст. 306 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті скарги за відсутності уповноваженого представника СУ ГУНП в Харківській області на підставі наданих заявником матеріалів, що відповідає положенням ч. 3 ст. 306 КПК України.

При цьому, суд керувався положеннями статті 22 КПК України, згідно якої, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

4. Релевантне законодавство.

4.1. Відповідно до частини 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною першою статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

До ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (пункт 4 частини 5 статті 214 КПК України).

Бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після подання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Отже, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30 червня 2020 року за № 298.

Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України.

Аналіз вищезазначених положень дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення для того, щоб технічно внести дані відомості до відповідних розділів реєстру. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне зазначення відомостей, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

5. Встановлені судом обставини

5.1. 21.06.2023 ОСОБА_3 на офіційну електронну адресу ВСП надіслано заяву за вих. №СЛ-57/2023 про здійснення генеральним директором ХДАВП ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ст. 170 КК України, по факту незаконного звільнення ОСОБА_3 з підприємства.

Станом на час розгляду цієї скарги органом досудового розслідування не надано інформації про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за фактом звернення ОСОБА_3 , як і не надано відповідного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

6. Мотиви і висновки суду.

6.1. Оцінка скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань на предмет обґрунтованості передбачає вивчення: 1) наявності правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії (у даному випадку внести відомості до ЄРДР); 2) наявності встановленого законом строку вчинення певної дії; 3) встановлення факту невиконання цього обов`язку у встановлений законом строк.

Слід звернути увагу на те, що формулювання положень статей 214 та 303 КПК України однозначно вказують на необхідність задоволення скарги на бездіяльність у формі невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, оскільки встановлені обставини, що викладені вище у тексті ухвали. Окрім того, пунктом 5 Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р(II)/2020 передбачено, що звертаючись до уповноважених державних органів із заявою, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, особа очікувано перебуває в межах належної правової процедури, забезпечення якої є одним із завдань кримінального провадження (стаття 2 КПК України). Відтак, слідчий суддя не вправі оцінювати факти, що викладені в тексті заяви на предмет їх доведеності та встановлювати наявність події кримінального правопорушення, оскільки це свідчитиме про перебирання повноважень органу досудового розслідування.

6.2. Таким чином, оцінюючи доводи скарги та матеріали, що додані до неї, можна прийти до висновку про наявність підстав надати заявнику можливість ініціювати початок кримінального провадження та, відповідно, необхідність задоволення вимог скарги ОСОБА_5 .

Керуючись статтями 303, 307 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб ВСП ГУНП в Харківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 21.06.2023, негайно розпочати досудове розслідування та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1