Справа № 333/3261/23
Провадження № 1-кс/333/1359/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , його представника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі аудіо та відео фіксації, в залі суду м. Запоріжжя, клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Запоріжжі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі ОСОБА_3 , погоджене прокурором Василівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000365, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

28.04.2023 року старший слідчий другого СВ (з дислокацією у м. Запоріжжі) ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000365, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, посилаючись на наступне.

Другим СВ (з дислокацією у м. Запоріжжі) ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000365 від 28.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України за фактом розкрадання бюджетних коштів, призначених для організації та надання гуманітарної допомоги територіальній громаді м. Запоріжжя через Департамент культури та туризму Запорізької міської ради.

В ході проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що у період з 24.02.2022 року по 21.07.2022 року Департаментом культури і туризму Запорізької міської ради було укладено цивільно-правові договори з фізичними особами щодо виконання фасувально-пакувальних та вантажних робіт.

Після цього, у вказаний вище період, за результатами підписання складених актів прийому-передачі виконаних робіт форми КБ-2В, на розрахункові рахунки фізичних осіб Департаментом культури і туризму Запорізької міської ради було перераховано грошові кошти за такі роботи на загальну суму 4 324 730,00 грн.

В ході подальшого досудового розслідування вказаного кримінального провадження було встановлено, що фактично фасувально-пакувальні та вантажні робіт не виконувались, фізичні особи, на розрахункові рахунки яких надходили грошові кошти за начебто виконання вказаних робіт, взагалі не мали трудових відносин з Департаментом культури і туризму Запорізької міської ради.

Так, допитані з вказаного факту у якості свідків особи, з якими начебто було укладено цивільно-правові договори щодо виконання фасувально-пакувальних та вантажних робіт повідомили, що будь яких робіт на Департамент культури і туризму Запорізької міської ради вони не виконували, цивільно-правові договори щодо виконання таких робіт не підписували. Крім того, останні повідомили, що їм дійсно на розрахункові рахунки надходили значні суми, однак вказані суми вони перераховували іншим особам.

В ході перевірки вказаної інформації, було встановлено, що фізичні особи, з якими від імені Департаменту культури і туризму Запорізької міської ради були укладені цивільно-правові договори, складені акти виконаних робіт та на банківські картки яких було перераховано грошові кошти, фактично вказані роботи виконували безоплатно, як волонтери, цивільно-правові договори та акти виконаних робіт не підписували, а грошові кошти, які вони отримували на власні банківські картки пересилали на карткові рахунки заступника головного бухгалтера Департаменту культури і туризму Запорізької міської ради ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пастора церкви святого Еммануїла ФОП ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дружини останнього ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , брата ОСОБА_8 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ФОП ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та інших невстановлених осіб. Також задокументована причетність до злочинної схеми головного бухгалтера Департаменту культури та туризму Запорізької міської ради ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , на банківську картку якої робилось подальше перерахування коштів. Слід зазначити, що серед фізичних осіб, які нібито виконували роботи є близькі родичі та знайомі організаторів злочинної схеми, а значна їх частина є прихожани церкви християн віри євангельської «Еммануїл».

26.04.2023 року, проведено обшук у будинку, де мешкає ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено: 4 бланки актів прийому передачі гуманітарної допомоги; копія бланку з переліком загальноосвітніх шкіл; мобільний телефон iPhone Х IMEI НОМЕР_1 з сім картою Київстар НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , МасBook Pro серійний номер НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4

26.04.2023 року постановою старшого слідчого другого СВ (з дислокацією у м. Запоріжжі) ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, ОСОБА_3 , вищевказане виявлене та вилучене майно було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000365 від 28.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

З метою збереження речових доказів у кримінальному проваджені, враховуючи, що на думку слідчого, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно зберегло на собі сліди злочину, задля проведення відповідних експертиз, просить накласти арешт на речі та документи, вилучені під час проведення обшуку, оскільки незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт тимчасово вилученого майна, матиме наслідком його повернення та зміни його конструктивних властивостей, що унеможливить встановлення істини у кримінальному провадженні.

Старший слідчий другого СВ (з дислокацією у м. Запоріжжі) ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив задовольнити в повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_4 у судовому засіданні суду пояснив, що вилучений у нього МасBook необхідний йому для роботи, оскільки його діяльність пов`язана саме з його використанням, він є засобом заробляння грошей, містить програми, які не можливо скачати з Інтернету, а також йому потрібно завершувати закази клієнтів, що не можливо без даної речі. Також пояснив, що на даний час він проходить лікування, і якщо він залишиться без вилученого у нього телефону, він не зможе зв`язатися з лікарем, записатися до нього на прийом, його медична декларація з сімейним лікарем також підв`язана до цього телефону. Просить суд не накладати арешт на вилучене органом досудового розслідування майно в частині мобільного телефону та МасBook.

Адвокат ОСОБА_13 , яка діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , у судовому засіданні заперечувала проти арешту майна, зазначила про те, що у ОСОБА_4 маються не аби які проблеми зі станом здоров`я та супровідна хвороба. На вилученому органом досудового розслідування телефоні міститься застосунок, за допомогою якого ОСОБА_4 має змогу звернутися за допомогою до лікаря. Також не зрозуміло з якою метою органом досудового розслідування накладається арешт на майно ОСОБА_4 . Адвокат заявила про те, що зі свого боку ОСОБА_4 гарантує зберегти усю інформацію, яка міститься у мобільному телефоні та МасBook, які було вилучено до завершення розслідування, просить суд відмовити у задоволенні клопотання.

Прокурор Василівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Клопотання слідчого про арешт майна погоджене прокурором Василівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_6 . У ньому зазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна та конкретизовано майно, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст. 171 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучені документи, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні.

Судом встановлено, що 28.10.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України (кримінальне провадження № 0000365).

26.04.2023 року, під час обшуку у будинку, де мешкає ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до протоколу обшуку від 26.04.2023 року, виявлено та вилучено: 4 бланки актів прийому передачі гуманітарної допомоги; копія бланку з переліком загальноосвітніх шкіл; мобільний телефон iPhone Х IMEI НОМЕР_1 з сім картою Київстар НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , МасBook Pro серійний номер НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 .

Згідно з постановою слідчого у кримінальному провадженні від 26.04.2023 року вилучені під час обшуку речі і документи визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукувані, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна не пізніше робочого дня після вилучення майна, в порядку з ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги вказані вище мотиви, слідчий суддя вбачає, що зазначені у клопотанні мобільний телефон та МасBook було належно визнано речовим доказом, оскільки вони мають значення для ефективного здійснення досудового розслідування, адже міг використовуватися як знаряддя вчинення злочину. Тому арешт на них має бути накладений, а доводи адвоката стосовно не встановлення на даний час усіх істотних обставин по справі не можуть братися до уваги, адже досудове розслідування триває.

Враховуючи вищевикладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності і співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні слідчого чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ст. 170 КПК України, для накладення арешту на зазначене майно.

Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 175, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Запоріжжі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі ОСОБА_3 , погоджене прокурором Василівської окружної прокуратури Запорізької області ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000365, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 26.04.2023 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: 4 бланки актів прийому передачі гуманітарної допомоги; копія бланку з переліком загальноосвітніх шкіл; мобільний телефон iPhone Х ІМЕІ НОМЕР_4 з сім картою Київстар НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 ; МасBook Pro серійний номер НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 .

Арешт майна може бути скасований у порядку встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту проголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання

Слідчий суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1