УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2023 року

м. Київ

справа № 757/50805/21-к

провадження № 51 - 4660 ск 23

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 червня 2023 року,

встановив:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24 вересня 2021 року повернуто скаргу ОСОБА_4 на постанову про закриття кримінального провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 червня 2023 року повернуто апеляційну скаргу ОСОБА_4 на вищезазначену ухвалу.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 порушує питання про перегляд зазначеного судового рішення у касаційному порядку.

Верховний Суд ухвалою від 07 серпня 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_4 залишив без руху через її невідповідність вимогам ст. 427 КПК і надав строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків. Також скаржнику було роз`яснено, що в разі не усунення недоліків касаційної скарги, залишеної без руху, в установлений строк, вона буде повернута.

На виконання ухвали касаційного суду ОСОБА_4 направив нову касаційну скаргу.

Проте, ознайомившись із касаційною скаргою, колегія суддів дійшла висновку, що вона підлягає поверненню особі, яка її подала, оскільки зміст викладено іноземною мовою, що не узгоджується з вимогами чинного законодавства.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 29 КПК кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

Таким чином, при зверненні з касаційною скаргою, вона має бути викладена українською мовою чи в перекладі на державну мову. Це надає суду можливість зрозуміти її зміст, перевірити дотримання особою, яка звертається із касаційною скаргою, вимог положень ст. 427 КПК.

Натомість викладення касаційної скарги іноземною мовою є перешкодою у виконанні судом своїх обов`язків, визначених процесуальним законом.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 вересня 2022 року (справа № 521/12324/18, провадження № 51-5817кмо21).

Враховуючи викладене, колегія суддів касаційного суду приходить до висновку, що касаційна скарга ОСОБА_4 не може бути розглянута в касаційному порядку, внаслідок чого підлягає поверненню останньому разом із доданими до неї матеріалами.

Разом з цим, колегія суддів роз`яснює, що процесуальним законодавством України, а саме п. 18 ч. 3 ст. 42 КПК, передбачено, що підозрюваний, обвинувачений має право користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та, в разі необхідності, користуватися послугами перекладача за рахунок держави. Засуджений має права обвинуваченого, передбачені ст. 42 цього Кодексу, в обсязі, необхідному для його захисту на відповідній стадії судового провадження (ч. 3 ст. 43 КПК).

Тобто якщо особи не володіють мовою судочинства, вони можуть скористатися послугами перекладача для перекладу своїх скарг, клопотань, інших процесуальних документів, зокрема й з метою забезпечення можливості проведення з`ясування судом наявності в особи, яка звертається з касаційною скаргою, прав і підстав для цього.

А тому учасники провадження, які потребують послуг перекладача можуть порушити питання про таке залучення відповідно до Закону України «Про безоплатну правову допомогу» від 2 червня 2011 року № 3460- VI та постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання залучення перекладачів (сурдоперекладачів) для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги» від 24 червня 2016 року № 401.

Враховуючи викладене і керуючись п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК, Суд

постановив:

Повернути касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 червня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3