Справа №621/3115/18
Провадження №1-кп/621/20/23
Ухвала

Іменем України

28 квітня 2023 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області:

головуючий - суддя ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

потерпілих - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження №00848 за обвинуваченням ОСОБА_7 , у кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною 3 статті 286 Кримінального кодексу України,

у с т а н о в и в:

28.04.2023 під час судового розгляду, в порядку статті 363 Кримінального процесуального кодексу України, захисник ОСОБА_8 повторно подав до суду письмове клопотання, підтримане обвинуваченим ОСОБА_9 , про призначення у справі судової комісійної інженерно-технічної експертизи, необхідність призначення якої мотивував потребою врахувань письмових показань свідка ОСОБА_10 .

Крім того, просив вирішити питання про долучення до матеріалів справи висновку експерта №10.1/016 від 27.04.2023 ОСОБА_11 за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи з дослідження обставин і механізму ДТП, складений на замовлення ОСОБА_7 .

Допитати у судовому засіданні судових експертів Національного науково дослідного центру «Інституту судових експертиз» ім. засл. ОСОБА_12 , Бокаріуса ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , якими 29.06.2021 складено висновок №7406/16635-16636 та експертів Державного науково-дослідного експертно-кримінальстичного центру МВС України ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , якими складено висновок №СЕ-19-21/11178-ІТ, з метою усунення розбіжностей у висновках експертних досліджень, представлених на розсуд суду.

Витребувати від Слідчого відділу ГУНП України в Харківській області матеріали кримінального провадження №0001271 від 30.10.2018, що є необхідним для виконання положень частини 1 статті 1188 ЦК України, при вирішенні питання про відшкодування завданої шкоди.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотань сторони захисту. Вказав на відсутність підстав для задоволення клопотання про призначення у справі судової комісійної інженерно-технічної експертизи, що направлено на затягування судового процесу. Просив відмовити у задоволенні клопотання про допит експертів з тих підстав, що судом вже вирішено аналогічне клопотання в якому відмовлено. Щодо долучення до матеріалів справи висновку №10.1/016 від 27.04.2023 зауважив на порушення положень статті 290 КПК України, оскільки такі докази не відкриті стороні обвинувачення. Відносно клопотання про витребування матеріалів кримінального провадження №0001271 від 30.10.2018, просив врахувати положення статті 337 КПК України.

Потерпілі ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 в цілому підтримали позицію прокурора, просили відмовити у задоволенні клопотання.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного:

1) щодо клопотання про призначення судової комісійної інженерно-технічної експертизи:

Так, ухвалою суду 27.03.2023 було відмовлено у задоволенні клопотаннязахисника - адвоката ОСОБА_8 про призначення у справі повторної комісійної судової інженерно-технічної експертизи, де суд обґрунтував та навів мотиви прийнятого рішення.

В обґрунтування поданого повторно 28.04.2023 клопотання, сторона захисту посилалась на необхідність прийняття до уваги показань свідка ОСОБА_10 , що має на меті встановлення дійсних обставин події.

Однак, такі доводи суд вважає неслушними з огляду на те, що свідок ОСОБА_10 безпосередньо не був допитаний в ході судового розгляду з підстав його перебування за межами країни, і сторона захисту реалізуючи право на подання доказів до суду відмовилась від допиту вказаної особи у якості свідка.

Наявні в матеріалах судового провадження письмові показання свідка ОСОБА_10 , які зареєстровані в канцелярії та передані суду, підлягають оцінці у нарадчій кімнаті під час ухвалення рішення за результатами розгляду кримінального провадження в тому числі, й у контексті положень статті 87 КПК України.

У відповідності до статті 94 КПК України суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Пленум Верховного Суду України в постанові №8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу у кримінальних і цивільних справах» роз`яснив, що у випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок.

Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.

При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Враховуючи викладене, підстав для задоволення клопотання про призначення у справі судової комісійної інженерно-технічної експертизи суд не вбачає.

2) щодо долучення до матеріалів справи висновку експерта №10.1/016 від 27.04.2023 ОСОБА_11 за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи з дослідження обставин і механізму ДТП, складеного на замовлення ОСОБА_7 .

Згідно частини 12 статті 290 КПК України, якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

Як встановлено в судовому засіданні 28.04.2023, висновок експерта №10.1/016 складено 27.04.2023, прокурор не ознайомлений з вказаним висновком, матеріали йому не відкриті та заперечував проти його долучення до матеріалів справи, що на розсуд суду є слушним.

З урахуванням права на змагальне провадження, що означає можливість для сторін знати і коментувати усі складові наданої доказової бази і усі зауваження, надані для того, щоб вплинути на рішення суду, імперативності норми статті 290 КПК України, суд відмовляє у задоволенні клопотання про долучення до матеріалів справи висновку експерта №10.1/016 від 27.04.2023 ОСОБА_11 .

3) щодо клопотання про допит експертів:

Відповідно до частини 1 статті 356 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

Допит експерта спрямований на роз`яснення термінології, окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених питань і висновками експерта, на з`ясування суперечностей між висновком експерта й іншими наявними в кримінальному провадженні доказами.

За змістом частини 3 статті 356 КПК України експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.

Одночасно суд наголошує, що допит експерта має на меті роз`яснення термінології, окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених запитань і висновками експерта, встановлення суперечностей між висновком експерта й іншими наявними у кримінальному провадженні доказами або між декількома висновками щодо одного й того ж предмета чи питання дослідження.

Сторона захисту просить допитати судових експертів Національного науково дослідного центру «Інституту судових експертиз» ім. засл. ОСОБА_12 , Бокаріуса ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , якими 29.06.2021 складено висновок №7406/16635-16636 та експертів Державного науково-дослідного експертно-кримінальстичного центру МВС України ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , за висновком №СЕ-19-21/11178-ІТ, однак, не наводить мотивів яким чином допит експертів може усунути розбіжності представлених на розсуд суду експертих досліджень, висновки яких є кардинально протилежними.

Більш того, за клопотання сторони захисту, ухвалою від 25.02.2021 у справі призначено комісійну судову інженерно-транспортну (авто технічну) експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського НДІСЕ ім. М.С. Бокаріуса.

Разом з тим суд вказує, що за змістом положень частини 10 статті 101 КПК України висновок експерта не є обов`язковим для суду, не має переваги над іншими джерелами доказів і наперед встановленої сили, а підлягає перевірці й оцінці відповідно до вимог закону, за внутрішнім переконанням суду, у сукупності і взаємозв`язку з іншими зібраними у справі доказами. Водночас незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідному процесуальному рішенні.

4) клопотання про витребування від Слідчого відділу ГУНП України в Харківській області матеріалів кримінального провадження №0001271 від 30.10.2018:

Так, в ході судового розгляду за клопотанням сторони захисту, на адресу слідчого управління ГУНП в Харківській області судом скеровано запит про надання матеріалів кримінального провадження №0001271 від 30.10.2018.

14.07.2020 надійшов лист за підписом старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП України в Харківській області з посиланням та норми статті 222 КПК України, недопустимість розголошення відомостей досудового розслідування та надано постанову про закриття кримінального провадження №0001271 з підстав визначених пунктом 5 частини 1 статті 284 КПК України.

Мотиви захисту щодо необхідності дослідження вказаних матеріалів для правильного визначення розміру відшкодування відповідно до ступеня вини кожного з учасників дорожньо-транспортної пригоди, суд відхиляє.

Так, ступінь вини - це кількісна характеристика вини. Вона визначає тяжкість вчиненого діяння й небезпечність особи винного. Ступінь вини суб`єкта визначається: суспільною небезпечністю вчиненого діяння; особливостями психічного ставлення винного: формою вини, характером умислу або необережності; мотивом і метою суспільно небезпечного діяння; обставинами, що характеризують особу винного; причинами суспільно небезпечного діяння та умовами, що вплинули на формування суспільно небезпечного умислу або на допущення особою необережності.

У статті 62 Конституції України закріплений важливий принцип, відповідно до якого кримінальна відповідальність можлива лише тоді, коли буде доведено вину особи у вчиненні кримінального правопорушення. Це конституційне положення знайшло своє втілення в чинному КК України. Особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Враховуючи реаліазіцію судом можливості дослідження вказаних вище матеріалів шляхом задоволення клопотання сторони захисту, приписи статтей 222, 337 КПК України, стадію судового процесу, підстави для задоволення клопотання про витребування матеріалів кримінального провадження №0001271, з підстав вказаних у клопотанні, відсутні.

Також суд наголошує, що в силу вимог частини 1 статті 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

ККС ВС у постанові від 09.04.2019 року у справі № 306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання. При цьому в ухвалі від 18.09.2018 року у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами.

Алгоритм дій сторони захисту, на переконання суду, вказує на зловживання процесуальними правами, затягування судового процесу на недопустимість чого слід звернути особливу увагу захисника.

Керуючись статтями 101, 242, 332, 350 Кримінального процесуального кодексу України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотань захисника - адвоката ОСОБА_8 відмовити у повному обсязі.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Головуючий: