Житомирський апеляційний суд
Справа №283/732/22 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_4
УХВАЛА

31 травня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_4

суддів: ОСОБА_5 , ОСОБА_6

з участю

секретаря: ОСОБА_7

обвинуваченого: ОСОБА_8

захисника: ОСОБА_9

прокурора: ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання захисника ОСОБА_11 про залучення до участі в судовому розгляді провадження перекладача на узбецьку мову,

ВСТАНОВИЛА:

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_11 заявила клопотання про залучення до участі в судовому розгляді провадження перекладача з узбецької мови на українську мову, оскільки ОСОБА_8 не володіє українською мовою.

Заслухавши доводи ОСОБА_8 та його захисника, які підтримали клопотання, думку прокурора, який заперечив щодо задоволення даного клопотання, апеляційний суд прийшов до висновку, що клопотання про залучення перекладача з узбецької мови задоволенню не підлягає з таких підстав.

Так, у відповідності до норм ч. 1 ст. 68 КПК України, в разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

Відповідно до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.

Враховуючи зазначене, питання про дотримання вимог ст. 29 КПК України щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів судового провадження та встановлено апеляційним судом, ОСОБА_8 1968 року народження, що свідчить про те, що він жив СРСР де знання російської мови було обов`язковим, тривалий час проживає на території України, а саме з 1998 року, працював до затримання, спілкувався на російській мові, в протоколі затримання від 26.02.2022 р. власноруч писав пояснення російською мовою, під час досудового слідства надавав показання російською мовою, вказував, що розуміє українську, але йому краще розмовляти російською, при розгляді кримінального провадження в суді першої інстанції йому судом залучено перекладача на російську мову.

Доказів протилежного сторона захисту не надала.

Апеляційний суд враховує і поведінку обвинуваченого, в суді апеляційної інстанції, який в першому судовому засіданні взагалі не визнавав розуміння російської мови, спілкувався виключно на узбецькій мові, а у другому засіданні, після надання йому доказів, що вказують на написання власноручних пояснень вже почав спілкуватися російською вказуючи, що не усе розуміє.

Вирішуючи клопотання про залучення перекладача на узбецьку мову апеляційний суд також бере до уваги, що у даному випадку розглядається ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, де перевіряються підстави для його продовження, а не здійснюється розгляду по суті, участь сторін при розгляд цього клопотання не є обов`язковою, ОСОБА_8 , як переконався суд апеляційної інстанції розуміє російську мову на побутовому рівні, може нею розмовляти та писати.

Доводи захисника, що ОСОБА_8 не розуміє юридичних понять та термінів на російській мові не є підставою для залучення перекладача на узбецьку, оскільки обвинувачений не є правником як і не має таких вимог щодо освіти перекладача і для цих цілей особа забезпечується правовою допомогою.

В ході судового розгляду апеляційний суд пересвідчився, що обвинувачений ОСОБА_8 розуміє російську мову в достатній мірі, розмовляє, пише і на думку колегії суддів просить забезпечити його перекладачем на узбецьку мову з метою штучного створення уявлення про порушення його прав в суді першої інстанції як спосіб захисту.

За таких обставин підстав для задоволення клопотання про забезпечення перекладача та узбецьку мову при розгляді апеляційної скарги не має, а для забезпечення прав обвинуваченого, передбачених ст.42 КПК України, суд вважає за необхідне забезпечити ОСОБА_8 перекладачем на російську мову.

Керуючись ст.ст. 376, 418, 419 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_11 про залучення перекладача на узбецьку мову відмовити, залучити перекладача на російську мову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: