Справа №: 398/1892/23
провадження №: 1-кс/398/609/23
УХВАЛА

Іменем України

"11" травня 2023 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області та прокурора Кропивницької окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

12.04.2023 ОСОБА_3 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність прокурора Кропивницької окружної прокуратури про невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою про злочин.

Також 13.04.2023 ОСОБА_3 подав до суду уточнену скаргу, у якій також оскаржує дії прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області.

Скарга містить наступний виклад обставин: прокурор ОСОБА_5 перевищуючи свої службові повноваження в порушення посадової інструкції, щодо несанкціонованої явки без підтвердження службових повноважень та посвідчення прокурора, з невідомих вагомих аргументів до кабінету судді для встановлення його повноважень складом суду у справі 398/4563/22 провадження 1-кс/398/410/23 о 12:50 год. 06.04.2022 у судовому засіданні о 13:00 суддя наполеглево намагалась донести скаржнику повноваження ОСОБА_5 , якими вона була вражена до глибини нейронних зв`язків, що скаржник на її думку мав визнати витяг з ЄРДР із паспортом громадянина України тим самим вагомим аргументом. За дивним збігом обставин протокол судового засідання не містить повної інформації і не відображає суті причин зриву ОСОБА_5 судового засідання, що в подальшому призвело до перерви на не визначений на даний момент термін. Охотнік невідомим вагомим аргументом вплинув на суддю, яка замість розгляду справи по суті та винесення рішення без участі прокурора, ухвалив відкласти розгляд справи та наголошував прокурору про необхідність явки в наступне судове засідання з посвідченням прокурора. Процесуальним прокурором ОСОБА_5 у ДР 0001160 разом з слідчим Матяш блокувались слідчі дії за клопотанням потерпілого та ігнорувались судові ухвали. Невиконання судових рішень є кримінальним правопорушенням, що разом з перевищенням посадових повноважень є злочином спрямованим на забезпечення уникнення від покарання осіб за ч.3 ст. 185 КПК України у ДР 0001160. Просить внести відомості та розпочати досудове розслідування відносно прокурора ОСОБА_5 за ознаками ст.365 та 382 КК України та визнати його потерпілим у даному провадженні.

Скаржник у судовому засіданні свою скаргу підтримав, надав пояснення аналогічні тим що викладені у скарзі.

Прокурор проти задоволення скарги заперечував, оскільки заява скаржника не міститі будь-яких відомостей про вчинення кримінальних правопорушень.

Заслухавши скаржника, який підтримав подану скаргу, прокурора, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З наданих до суду матеріалів вбачається, що 11.04.2023 ОСОБА_3 звернувся із заявою адресовану Кропивницькій окружній прокуратурі та прокурору Олександрійської окружної прокуратури в якій просив внести відомості до ЄРДР за ст. ст. 365, 382 КК України та притягнути до кримінальної відповідальності прокурора ОСОБА_6 за перевищення службових повноважень, також просив визнати його потерпілим у даному провадженні.

Відповідно до листа Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 був повідомлений про те, що його заява, яка надійшла до прокуратури «електронною поштою» направлена до ТУ ДБР розташоване у м. Миколаєві, для розгляду по суті.

Листом Кіровоградської обласної прокуратури від 11 квітня 2023 року, ОСОБА_3 повідомлено про те, що у поданому ним зверненні не відображено об`єктивних та достатніх даних, що свідчать про наявність ознак кримінальних правопорушень у діях прокурора, а фактично висловлюється незгода з позицією прокурора під час розгляду скарги слідчим суддею та із порядком проведення слідчих (розшукових) дій у певному кримінальному провадженні.

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Зважаючи на те, що ОСОБА_3 , у заяві від 11.04.2023 не вказав конкретні факти, які б могли свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що стало підставою для невнесення відомостей до ЄРДР органами прокуратури, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст.214, 303, 304КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні скарги на бездіяльність Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області та прокурора Кропивницької окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальні правопорушення від 11.04.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Кропивницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1