Справа № 183/8984/22
№ 1-кп/183/887/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2023 року Дніпропетровська обл.,

м. Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000913 від 03.10.2022 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень , передбачених ч.4 ст.185, ч. 2 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч. 2 ст. 190 КК України.

В судовому засіданні прокурор Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 заявила клопотання від 15.09.2023 р. про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання зазначено, що санкцією ч. 4 ст.185 КК передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, отже у відповідності до ч. 6 ст. 12 КК України кримінальні правопорушення, в яких обвинувачується ОСОБА_5 відносяться до тяжких злочинів. Санкцією ч. 2 ст.190 КК передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років, що у відповідності до ч. 6 ст. 12 КК України відносить дане кримінальне правопорушення до нетяжкого злочину.

27 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

28 жовтня 2022 року слідчим СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за погодженням з прокурором Новомосковської окружної прокуратури направлено до суду клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у задоволенні якого відмовлено ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28.10.2022 року, з одночасним застосуванням до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, строком до 26.12.2022 включно.

23 листопада 2022 року Дніпровськими апеляційним судом Дніпропетровської області апеляційну скаргу прокурора Новомосковської окружної прокуратури на вищевказану ухвалу слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду задоволено, ухвалу скасовано та постановлено нову, якою клопотання слідчого задоволено та застосовано до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26.12. 2022 року.

13 грудня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК, ч. 2 ст. 190 КК України.

21 грудня 2022 року обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК, ч. 2 ст. 190 КК України направлено до Новомосковського міськрайонного суду для розгляду по суті.

23 листопада 2022 року Дніпровськими апеляційним судом Дніпропетровської області встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та застосовано до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вказані ризики не втратили свою актуальність та продовжують існувати.

Обґрунтування ризиків визначених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що він є особою раніше неодноразово судимою за вчинення кримінальних правопорушень, має 10 незнятих та непогашених у встановленому законом порядку судимостей.

Обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, покарання за які передбачено у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Враховуючи тяжкість вчинених злочинів, розуміючи настання можливих наслідків у виді позбавлення волі та маючи можливість вільного пересування ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Обґрунтування ризиків визначених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

ОСОБА_5 є особою раніше неодноразово судимою за вчинення умисних злочинів, суспільно-корисною працею не займається, на життя заробляє періодичними заробітками.

29 липня 2022 року ОСОБА_5 звільнений з місць позбавлення волі, однак на шлях виправлення не став та вже через 36 днів вчинив новий корисливий злочин, що характеризує останнього як особу, схильну до вчинення злочинів, особу, у випадку якого, незважаючи на неодноразові покарання суду за вчинення злочинів, мета покарання не досягнута.

При цьому, після повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вичинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК, в період перебування під запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту, в період з 28.10.2022 року до 23.11.2022 року, а саме до обрання Дніпровськими апеляційним судом Дніпропетровської області запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 вчинив ще 4 злочини.

13.12.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК, ч. 2 ст. 190 КК України.

ОСОБА_5 одружений, має на утриманні малолітню дитину та постійне місце проживання, однак це не змінює того факту, що особа продовжує вчиняти злочини. Так, з моменту народження дитини (12.12.2013) ОСОБА_5 тричі засуджений за вчинення злочинів:

12.04.2017 року Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки 6 ;

16.10.2018 року Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 186 КК України до 5 років 3 місяців позбавлення волі.

30.06.2021 року Солонянським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ст. 391 КК України до позбавлення волі строком на 1 рік 1 місяць. Всі перелічені судимості на цей час не погашені у встановленому законом порядку.

Тож, статус одруженого чоловіка, наявність малолітньої дитини та реєстрація місця проживання аж ніяк не стримують ОСОБА_5 від вчинення нових злочинів.

Таким чином, вищевикладені факти свідчать про те, що ОСОБА_5 матиме реальну можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення у разі перебування на свободі, що вказує на необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є цілком виправданим, зважаючи на суспільну небезпеку злочинних діянь, у яких обвинувачується останній, та неможливість забезпечити запобігання наявному ризику більш м`якими запобіжними заходами.

На цих підставах заявник клопотання просить продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

В судовому засіданні прокурор просила задовольнити клопотання з підстав, викладених в ньому.

В судовому засіданні обвинувачений просив відхилити клопотання.

В судовому засіданні захисник не погодився з клопотанням. Пояснив, що обвинувачений має сім`ю, дитину, одружений. Ризики прокурором не доведені. Просив змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя доходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч. 2 ст. 190 КК України.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 23.11.2022 р. до ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 26 грудня 2022 р.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.12.2022 р. щодо ОСОБА_5 продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 20 (включно) лютого 2023 р.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17.02.2023 р. щодо ОСОБА_5 продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 17 (включно) квітня 2023 р.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03.04.2023 р. щодо ОСОБА_5 продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 01 (включно) червня 2023 р.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29.05.2023 р. щодо ОСОБА_5 продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 27 (включно) липня 2023 р.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26.07.2023 р. щодо ОСОБА_5 продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 23 (включно) вересня 2023 р.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор в підготовчому судовому засіданні пояснила, що маються ризики, передбачені 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду; вчинити інші кримінальні правопорушення.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень.

Обґрунтовуючи наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від суду, прокурор посилався лише на тяжкість покарання, яке може бути призначене обвинуваченому у разі визнання його винним у інкримінованому злочині.

На підтвердження наявності вказаного ризику, окрім усних пояснень, прокурором не надано жодного доказу.

У зв`язку з цим суд вважає, що саме по собі тяжкість покарання не є беззаперечною підставою, яка доводить наявність вказаного ризику. Отже, існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведено.

Щодо ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості ОСОБА_5 вчинити інші кримінальні правопорушення суд звертає увагу на наступне.

ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

Отже вчинення кримінальних правопорушень ОСОБА_5 має системний характер, що свідчить про його високу суспільну небезпечність та відсутність переконань, направлених на дотримання законів України, про кримінальну спрямованість поведінки обвинуваченого та стійке небажання стати на шлях виправлення.

На цих підставах суд вважає реальне існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

При вирішення питання про застосування запобіжного заходу суд оцінює в сукупності обставини, визначені статтею 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_5 , у разі визнання його винними у вчиненні інкримінованих злочинів; вік та стан здоров`я обвинуваченого, який тяжких захворювань чи інвалідності не має; відомості про особу підозрюваного.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, однак, з урахуванням встановлених судом обставин, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн. (2684 грн. х 80).

Враховуючи викладене суд вважає клопотання прокурора таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 314-316, 369-372, 176, 177, 178, 183, 193, 194, 197, 314-316, 331, 369, 372, 376, 392 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання від 15.09.2023 р. прокурора Новомосковської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 заявленого у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань заявленого у кримінальному провадженні № 0000913 від 03.10.2022 року у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст.190 КК України, - задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 13 (включно) листопада 2023 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень у грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, прокурору, та направити до державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)».

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою протягом цього ж строку з дня вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали оголошений 15 вересня 2023 р. о 14 год. 45 хв.

Суддя ОСОБА_1