УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року

м. Київ

Справа № 760/17919/21

Провадження № 51-4416 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання голови Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 760/17919/21) за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 18 серпня 2022 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло вказане подання Київського апеляційного суду за скаргою ОСОБА_4 .

Подання мотивовано тим, що неможливо здійснити повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, оскільки після задоволення самовідводів неможливо утворити склад суду.

Крім цього, у поданні зазначено, що до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду включено 33 судді, з яких один відряджений до ВККСУ.

З них зборами суддів Київського апеляційного суду визначено десять суддів на спеціалізацію по розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів.

Учасники судового провадження були повідомлені про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Перевіривши наведені обґрунтування, дослідивши надані матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

За змістом подання Київського апеляційного суду, а також відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 червня 2023 року, призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 було роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Також цим рішенням були внесені зміни до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (в редакції від 15 вересня 2016 року), а саме: доповнено підпункт 2.3.13 пункту 2.3 абзацом десятим, згідно з яким збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у разі неможливості визначення судді-доповідача з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), неможливості визначити склад колегії з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати).

У поданні апеляційного суду не наведено детального обґрунтування, з яких підстав всі без виключення судді судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду не можуть брати участь у розгляді апеляційної скарги ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 18 серпня 2022 року у якості судді-доповідача, а також з яких підстав за наявності можливості визначити головуючого суддю з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ неможливо визначити суддями судової колегії суддів з числа судової палати з розгляду цивільних справ.

З урахуванням викладеного колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для задоволення подання Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки наявна фактична чисельність суддів та можливість визначення судді-доповідача у справі зі складу судової палати з розгляду кримінальних справ вказують на те, що Київський апеляційний суд не вичерпав процесуальних можливостей щодо формування колегії суддів для розгляду цього провадження.

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:

Подання голови Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 760/17919/21) за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 18 серпня 2022 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.

Ухвала Верховного Суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3