Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5811/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000680 від 04.12.2020, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся старший слідчий слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000680 від 04.12.2020, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове слідство у кримінальному провадженні № 0000680 від 04.12.2020, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудове слідство здійснюється за фактом вчинення службовими особами ТОВ «ІБК «МЕГА-БУД» заволодіння чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, під час виконання договорів та капітального ремонту блоків у котеджах бази відпочинку «Метро» КП «Київський метрополітен», бетонної підлоги ГВК електродепо «Оболонь», вчиненого у великих розмірах.

У вказаному кримінальному провадженні 05.04.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Василівка, Попільнянського району, Житомирської області, Україна, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, РНОКПП НОМЕР_1 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.04.2017 загальними зборами учасників ТОВ «Інвестиційно-Будівельна Компанія «Мега-Буд» () (далі Товариство) прийнято рішення, серед іншого, про призначення ОСОБА_5 на посаду директора Товариства з 28.04.2017; визначено нове місцезнаходження Товариства, за адресою: м. Київ, Шевченківський район, вул. Жилянська, будинок 107, офіс 211/4, а також затверджено Статут Товариства у новій редакції.

Відповідно до наказу № 3 від 28.04.2017 «Про призначення директора» ОСОБА_5 із 28.04.2017 призначений директором Товариства.

Як визначено п. 7.1. Статуту Товариства, затвердженого протоколом № 27/04-17 від 27.04.2017 загальних зборів учасників Товариства, одноособовим виконавчим органом Товариства є директор Товариства, який здійснює поточне керівництво діяльністю Товариства, є підзвітним Зборам Учасників та організовує виконання рішень Зборів Учасників.

Також відповідно до Статуту Товариства, до компетенції директора, зокрема, відноситься:

- директор вирішує усі питання діяльності Товариства в межах встановлених цим Статутом, крім тих, що належать до компетенції Зборів Учасників (п. 7.4. Статуту);

- організація виконання планів, бюджетів та поточних програм діяльності Товариства, а також рішень Зборів Учасників (п. 7.4.1 Статуту);

- забезпечення ведення бухгалтерського обліку, підготовки фінансової та іншої звітності Товариства (п. 7.4.8. Статуту);

- директор діє від імені Товариства без довіреності та представляє інтереси Товариства у відносинах з будь-якими державними органами, юридичними та фізичними особами (п. 7.5.1. Статуту);

- укладає (підписує) договори та інші правочини від імені Товариства (п. 7.5.3. Статуту);

- директор, представляючи Товариство у відносинах із третіми особами, зобов`язаних діяти виключно в інтересах Товариства, добросовісно і розумно, та не перевищувати своїх повноважень, наданих відповідно до чинного законодавства України та цього Статуту (п. 7.8. Статуту);

- у випадку перевищення своїх повноважень та/або невиконання та/або неналежного виконання своїх обов`язків директор відшкодовує збитки, завдані Товариству внаслідок такого перевищення, відповідно до чинного законодавства України, цього Статуту, трудового контракту та рішень Зборів Учасників, а також несе іншу відповідальність за перевищення своїх повноважень та/або за невиконання та/або неналежне виконання свої обов`язків відповідно до чинного законодавства України, цього Статуту, трудового контракту та рішень Зборів Учасників. Умова такого змісту повинна міститися у трудовому контракті з директором Товариства (п. 7.9. Статуту).

Згідно п. 2.1 Статуту метою діяльності Товариства є здійснення усіх видів підприємницької діяльності, незаборонених чинним законодавством України, для одержання прибутку, задоволення інтересів учасника (-ів), задоволення потреб споживачів у послугах, товарах та роботах Товариства, сприяння розвитку в країні ринкових відносин, формування ринку товарів і послуг, розвиток виробництва, вирішення соціальних завдань суспільства, налагодження та розширення зовнішньоекономічних зв`язків.

Як передбачено ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, ОСОБА_5 перебуваючи з 28.04.2017 на посаді директора Товариства, обіймав посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто являвся службовою особою.

Встановлено, що 10.05.2018 між КП «Київський метрополітен» та ТОВ «ІБК «МЕГА-БУД» () укладено договір № 05/10-КРЛ-1 щодо виконання капітального ремонту блоків у котеджі № 8 (блоки №№ 1, 3, 4) бази відпочинку «Метро» КП «Київський метрополітен» по вул. Чоповського, буд. 46, с. Літки, Броварського району, Київської області. Додатковою угодою № 1 від 08.06.2018 та додатковою угодою № 2 від 17.07.2018 до вказаного договору внесено зміни.

Також, 10.05.2018 між КП «Київський метрополітен» та ТОВ «ІБК «МЕГА-БУД» () укладено договір № 05/10-КРЛ-2 щодо виконання капітального ремонту блоків у котеджі № 10 (блоки №№ 2, 3, 4) бази відпочинку «Метро» КП «Київський метрополітен» по вул. Чоповського, буд. 46, с. Літки, Броварського району, Київської області. Додатковою угодою № 1 від 08.06.2018 та додатковою угодою № 2 від 17.07.2018 до вказаного договору внесено зміни.

До того ж, 09.11.2018 між КП «Київський метрополітен» та ТОВ «ІБК «МЕГА-БУД» () укладено договір № 11/09-КРЛ-1 щодо виконання капітального ремонту блоків у котеджі № 5 (блоки №№ 2, 3) бази відпочинку «Метро» КП «Київський метрополітен» по вул. Чоповського, буд. 46, с. Літки, Броварського району, Київської області. Додатковою угодою № 1 від 07.12.2018 та додатковою угодою № 2 від 19.12.2018 до вказаного договору внесено зміни.

Також, 26.04.2019 між КП «Київський метрополітен» та ТОВ «ІБК «МЕГА-БУД» () укладено договір № 313-С3-19 щодо виконання капітального ремонту блоків у котеджі № 9 (блоки №№ 1, 2, 3, 4) бази відпочинку «Метро» КП «Київський метрополітен» по вул. Чоповського, буд. 46, с. Літки, Броварського району, Київської області. Додатковою угодою № 1 від 24.05.2019, додатковою угодою № 2 від 14.06.2019 та додатковою угодою № 3 від 20.06.2019 до вказаного договору внесено зміни.

Під час виконання Товариством вказаних договорів у ОСОБА_5 у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, але не раніше травня 2018 року та не пізніше червня 2019 року, виник злочинний умисел на заволодіння чужим майном грошовими коштами КП «Київський метрополітен», шляхом завищення вартості виконаних робіт внаслідок застосування під час розрахунку вартості будівельних робіт, що вноситимуться до актів виконаних робіт за вказаними договорами, коефіцієнту для урахування впливу умов виконання будівельних робіт = 1,2.

Водночас встановлено, що об`єкти у яких Товариство зобов`язалося виконати ремонт являють собою, відповідно до Технічних паспортів на громадський (виробничий) будинок 4-х квартирний котедж на 16 проживаючих, окремо розташовані будівлі (1978 року побудови), чотириквартирні одноповерхові, квадратні в плані з окремими, незалежними входами до кожної із квартир, ізольованих одна від одної суміжними огороджуючими конструкціями. Висота до стелі 2,8 м. Котеджі електрифіковані з під`єднанням до водопостачання та каналізування. У котеджі до кожного окремого входу розташований залізобетонний ганок із 6 сходинками з розмірами в плані (1,10х6,03+1,00х2,00 загальною площею 8,6 м2). Отже, приміщення квартир, блоків котеджів є автономними, незалежними одне від одного, з індивідуальними входами.

Відповідно до п. 3.6 ДСТУ-Н Б Д.2.4-2:2012 «Вказівки щодо застосування ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтно-будівельні роботи» (далі - ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012) РЕКНр враховують специфічні ускладнені умови виконання ремонтно-будівельних робіт (багаторазова організація робочих місць, розосередженість обсягів робіт, обмежені можливості застосування високопродуктивних засобів механізації, підвищене використання ручного труда при виконанні виробничих процесів, при переміщенні матеріалів та будівельного смітті у робочий зоні та внутрішньо-будівельній території, тощо.

Згідно з п. 3.15 ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 норми витрат труда робітників, зайнятих на ремонтно-будівельних роботах, машиністів і часу експлуатації будівельних машин і механізмів у РЕКНр визначено на підставі існуючих технологій будівельного виробництва з урахуванням додаткових витрат труда робітників, зайнятих на ремонтно-будівельних роботах, на ненормовані витрати труда (багаторазова організація робочих місць, додаткові переходи в процесі виконання робіт, багаторазова зміна інструментів і пристосувань), пов`язані з організацією нормованого комплексного процесу.

Відповідно до п. 4.5 ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 якщо проектом організації ремонту передбачено виконання робіт в будинках, будівлях і спорудах, які експлуатуються; поблизу об`єктів, що знаходяться під високою напругою; з обмеженими умовами для складування матеріалів або в інших ускладнених умовах, до норм витрат труда робітників, зайнятих на ремонтно-будівельних роботах, робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні машин та механізмів, часу експлуатації будівельних машин і механізмів застосовуються коефіцієнти, наведені в додатку Б.

У додатку Б «Коефіцієнти до норм витрат труда робітників-будівельників, робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин і механізмів, часу експлуатації будівельних машин і механізмів для врахування впливу умов виконання робіт, передбачених проектом» вказаних вище норм, коефіцієнт 1,2 передбачений для виконання ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях будинків, будівель, що експлуатуються, звільнених від меблів, устаткування та інших предметів, виконання ремонтно-будівельних робіт на покрівлях і фасадах будинків, будівель і споруд, що експлуатуються.

Згідно з п. 1.2 ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи є обов`язковими при визначенні вартості ремонту, що здійснюється за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів під державні гарантії.

Також відповідно до п. 1.2 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 цей стандарт носить обов`язків характер при визначені вартості будівництва об`єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Відповідно до роз`яснення Мінрегіонбуду України надрукованому у збірнику офіційних документів і роз`яснень «Ціноутворення у будівництві» № 2 за лютий 2009 року застосування підвищувальних коефіцієнтів, наведених у Додатку 2 до Вказівок щодо застосування ресурсних елементних кошторисний норм на ремонтно-будівельні роботи, повинна бути обґрунтовано в проекті організації ремонту (при капітальному ремонті) або в дефектному акті (при поточному ремонті).

Зокрема, передбачений пп.1 і 2 Додатка 2 коефіцієнт 1,2 до норм витрат праці робітників і часу експлуатації будівельних машин і механізмів, що враховує ускладнені умови виконання ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях, а також на дахах і фасадах експлуатованих будівель, може застосовуватись тільки в тих випадках, коли будівлі під час виконання ремонтних робіт продовжують експлуатуватися за своїм основним функціональним призначенням (триває навчальний процес, лікувальний процес, обслуговування населення і т.д.).

При цьому в залежності від характеру, видів і обсягів ремонту в деяких випадках можлива організація робіт таким чином, щоб виключити вплив ускладнюючих факторів на продуктивність праці. До таких випадків відносяться: можливість влаштування окремого входу в частину будівлі, що ремонтується; можливість ведення робіт у відокремлених частинах і і приміщеннях будівлі, тимчасово виведених з експлуатації (поверх, секція, сходова клітка); можливість огорожі прилеглої до будівлі території тимчасовим парканом для виконання робіт на покрівлі будинку; виконання нескладних видів робіт в невеликих обсягах і т.д.

У таких випадках підвищувальний коефіцієнт 1,2 передбачений пп.1 і 2 Додатка 2, не застосовується, так як відсутні чинники, що ускладнюють виконання робіт і уповільнюють темпи їх виконання.

Також згідно з роз`ясненням Мінрегіонбуду України надрукованому у збірнику офіційних документів і роз`яснень «Ціноутворення у будівництві» № 4 за квітень 2007 року, застосовувати коефіцієнти до норм витрат праці робітників, зайнятих на (ремонтно-будівельних роботах, і часу експлуатації будівельних машин і механізмів для обліку впливу умов провадження робіт дозволяється в разі наявності ускладнюючих факторів виробництва робіт, що повинно бути підтверджено проектом організації ремонту чи дефектним актом. Такі фактори, як правило, є при виконанні ремонту в будівлях, які експлуатуються за своїм основним функціональним призначенням, і відсутня можливість організувати роботу таким чином, щоб виключити ці фактори (організація окремого входу, ведення робіт у відокремлених приміщеннях і частинах будівлі підвал, поверх, секція тощо).

Якщо при виконанні ремонтно-будівельних робіт змінюються умови ведення робіт і ускладнюючі фактори, наявність яких передбачалась при складанні проекту організації ремонту або дефектного акту, відсутні (будівля або приміщення не експлуатується за своїм функціональним призначенням), підвищуючий коефіцієнт, не застосовується.

Реалізуючи вказаний злочинний умисел, ОСОБА_5 діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, зловживаючи своїми службовим становищем, будучи обізнаним з необхідними технічними, якісними та кількісними характеристиками предметів вказаних договорів, умовами їх виконання, у період з липня 2018 року до червня 2019 року, перебуваючи за місцем розташування офісу Товариства, за адресою: м. Київ, Шевченківський район, вул. Жилянська, будинок 107, офіс 211/4, підписав первинні бухгалтерські документи щодо фактичного виконання будівельних робіт, після їх завершення, за вказаними договорами, укладеними Товариством із КП «Київський метрополітен», а саме: Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2018 року до Договору № 05/10-КРЛ-1 від 10.05.2018; Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2018 року до Договору № 05/10-КРЛ-2 від 10.05.2018; Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року до Договору № 11/09-КРЛ-1 від 09.11.2018; Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2019 року до Договору № 313-С3-19 від 26.04.2019, до яких внесені примітки про застосування коефіцієнту для урахування впливу умов виконання будівельних робіт = 1,2.

Водночас встановлено, що внаслідок включення до актів ф. КБ-2в робіт із застосуванням до норм труда робітників підвищуючого коефіцієнта К=1,2, за договорами № 05/10-КРЛ-1 від 10.05.2018, № 05/10-КРЛ-2 від 10.05.2018, № 11/09-КРЛ-1 від 09.11.2018, № 313-С3-19 від 26.04.2019, завищено вартість виконаних підрядних робіт на загальну суму 313 719,80 гривень, внаслідок чого завдано майнової шкоди КП «Київський метрополітен» на зазначену суму, що згідно примітки до ст. 185 КК України становить великі розміри.

Таким чином, ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел на заволодіння чужим майном у великих розмірах, а саме грошовими коштами КП «Київський метрополітен», діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що відсутні підстави для застосування до норм витрат труда робітників підвищуючого коефіцієнта К= 1,2, при виконанні ремонтно-будівельних робіт за договорами № 05/10-КРЛ-1 від 10.05.2018, № 05/10-КРЛ-2 від 10.05.2018, № 11/09-КРЛ-1 від 09.11.2018, № 313-С3-19 від 26.04.2019, зловживаючи своїм службовим становищем, у період з липня 2018 року до червня 2019 року, перебуваючи за місцем розташування офісу Товариства, за адресою: м. Київ, Шевченківський район, вул. Жилянська, будинок 107, офіс 211/4, підписавши первинні бухгалтерські документи щодо фактичного виконання будівельних робіт, після їх завершення, за вказаними договорами, укладеними Товариством із КП «Київський метрополітен», а саме: Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2018 року до Договору № 05/10-КРЛ-1 від 10.05.2018; Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2018 року до Договору № 05/10-КРЛ-2 від 10.05.2018; Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року до Договору № 11/09-КРЛ-1 від 09.11.2018; Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2019 року до Договору № 313-С3-19 від 26.04.2019, до яких внесені примітки про застосування коефіцієнту для урахування впливу умов виконання будівельних робіт = 1,2, заволодів грошовими коштами КП «Київський метрополітен» на загальну суму 313 719,80 гривень, що згідно примітки до ст. 185 КК України становить великі розміри.

Таким чином, внаслідок своїх умисних дій, що виразилися у вчиненні заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого у великих розмірах, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності фактичними даними, що містяться, зокрема у:

- матеріалах виявленого кримінального правопорушення;

- протоколі загальних зборів учасників ТОВ «ІБК «Мега-Буд» № 27/04-17 від 27.04.2017;

- Статуті ТОВ «ІБК «Мега-Буд», затвердженому протоколом № 27/04-17 від 27.04.2017 загальних зборів учасників Товариства;

- наказі ТОВ «ІБК «Мега-Буд» № 3 від 28.04.2017 «Про призначення директора»;

- договорах, укладених між КП «Київський метрополітен» та ТОВ «ІБК «МЕГА-БУД» (): № 05/10-КРЛ-1 від 10.05.2018, № 05/10-КРЛ-2 від 10.05.2018, № 11/09-КРЛ-1 від 09.11.2018, № 313-С3-19 від 26.04.2019;

- акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2018 року до Договору № 05/10-КРЛ-1 від 10.05.2018; акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2018 року до Договору № 05/10-КРЛ-2 від 10.05.2018; акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року до Договору № 11/09-КРЛ-1 від 09.11.2018; акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2019 року до Договору № 313-С3-19 від 26.04.2019;

- платіжних дорученнях щодо перерахування КП «Київський метрополітен» коштів ТОВ «ІБК «Мега-Буд» за виконання робіт, вказаних у перелічених вище актах приймання виконаних будівельних робіт;

- висновку Державної аудиторської служби України від 12.03.2021;

- висновку судово-економічної експертизи від 08.03.2022.

Таким чином, у сторони обвинувачення є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання за вчинення цього злочину у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Під час досудового розслідування, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення до підозрюваного ОСОБА_5 пред`явлено цивільний позов в обґрунтованому розмірі.

Також, у ході досудового розслідування встановлено, що у власності підозрюваного ОСОБА_5 перебуває наступне нерухоме майно:

- квартира, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка, кадастровий номер :06:021:0001, за адресою: Київська область, Броварський район, с. Зазимя;

- земельна ділянка, кадастровий номер :06:021:0124, за адресою: Київська область, Броварський район, с. Зазимя;

- транспортний засіб автомобіль LEXUS RX 450H, д.н.з. НОМЕР_2 , номер кузова: НОМЕР_3 .

Враховуючи викладене, орган досудового розслідування звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт шайна, метою якого є забезпечення, зокрема, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор у судовому засідання клопотання підтримав з підстав, в ньому наведених.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України у судове засідання власник майна не викликався з метою забезпечення арешту майна, а саме недопущення відчуження такого майна.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи сторін, слідчий суддя прийшов до переконання, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що слідчими Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове слідство у кримінальному провадженні № 0000680 від 04.12.2020, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудове слідство здійснюється за фактом вчинення службовими особами ТОВ «ІБК «МЕГА-БУД» заволодіння чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, під час виконання договорів та капітального ремонту блоків у котеджах бази відпочинку «Метро» КП «Київський метрополітен», бетонної підлоги ГВК електродепо «Оболонь», вчиненого у великих розмірах.

05 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому у великих розмірах, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Під час досудового розслідування, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення до підозрюваного ОСОБА_5 пред`явлено цивільний позов в обґрунтованому розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Як передбачено ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відтак, враховуючи обставини кримінального провадження, наявність майна у підозрюваного ОСОБА_5 , а також необхідність забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), з метою забезпечення цивільного позову та досягнення дієвості кримінального провадження виникла необхідність у позбавленні підозрюваного ОСОБА_5 права на відчуження та розпорядження об`єктами нерухомого майна, що перебувають у власності останнього.

Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

В даному випадку метою арешту вищевказаного нерухомого майна, для запобігання можливості його пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження є збереження нежитлових будівель, які визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, а також оцінка належності та допустимості доказів вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт на об`єкти будівництва, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчий суддя не вбачає.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою збереження запобігання можливості приховування, псування та зникнення майна, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та його наслідки для інших осіб, вважає наявними підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000680 від 04.12.2020, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на об`єкти нерухомого майна, які належать на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме:

- квартира, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 33499576, за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка, кадастровий номер :06:021:0001, за адресою: Київська область, Броварський район, с. Зазим`я;

- земельна ділянка, кадастровий номер :06:021:0124, за адресою: Київська область, Броварський район, с. Зазим`я;

- транспортний засіб автомобіль LEXUS RX 450H, д.н.з. НОМЕР_2 , номер кузова: НОМЕР_3 .

Заборонити відчуження та розпорядження об`єктами нерухомого майна, які належать на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме:

- квартира, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 33499576, за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка, кадастровий номер :06:021:0001, за адресою: Київська область, Броварський район, с. Зазим`я;

- земельна ділянка, кадастровий номер :06:021:0124, за адресою: Київська область, Броварський район, с. Зазим`я;

- транспортний засіб автомобіль LEXUS RX 450H, д.н.з. НОМЕР_2 , номер кузова: НОМЕР_3 .

Арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1