УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001221 від 09 липня 2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ

Дізнавач сектору дізнання відділу поліції № 4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001221 від 09 липня 2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

У клопотанні дізнавач вказує, що у провадженні СД ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0001221 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2022 року за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що 03 листопада 2014 року невстановлена особа підробивши підписи ОСОБА_5 , у кредитних договорах «ОТП Банк» № від 03 листопада 2014 року, № від 03 листопада 2014 року, способом обману заволоділа грошовими коштами. 19 липня 2022 року допитано в якості потерпілого ОСОБА_5 , який повідомив, що у 2017 році він отримав повістку про виклик до судді Голосіївського районного суду м. Києва, ОСОБА_6 , для прийнятті участі у розгляді справи за позовом ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », про стягнення заборгованості. 18 лютого 2018 року ОСОБА_5 надійшло два повідомлення про відступлення прав вимоги, в якому йшлося про те що, ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » повідомляє про відступлення своїх прав вимоги за кредитним договором № від 03 листопада 2014 року укладеним між ОСОБА_5 , та « ІНФОРМАЦІЯ_2 », вимоги по якому були набуті ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Права вимоги за кредитним договором відступлені ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » на підставі до горову факторингу № 29/01/19-2 від 2019 року. В повідомленні йшлося про заборгованість ОСОБА_5 , у розмірі 115772 гривень 30 копійок, в іншому повідомленні зазначався кредитний договір № від 03 листопада 2014 року, який також був відступлений до ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », сума заборгованості по кредиту складала 42827 гривень, 69 копійок.

У клопотанні зазначено, що між ОСОБА_5 та « ІНФОРМАЦІЯ_2 », укладалися 5 чи 6 договорів, останні раз потерпілим були укладені два договори № та № про надання кредиту з « ІНФОРМАЦІЯ_2 » від 29 квітня 2014 року, на споживчі потреби строком на 60 місяців. 03 листопада ОСОБА_5 здійснив розрахунок кредитних коштів у сумі 56010 гривень 04 копійок по кредитному договору № та 55 086 гривень 42 копійки по кредитному договору № . У лютому місяці ОСОБА_5 почали надходити дзвінки від ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », з приводу погашення заборгованості по вище вказаним кредитним договорам. У квітні місця ОСОБА_5 , вирішив розібратися в даній ситуації та направився до ІНФОРМАЦІЯ_4 , де в подальшому ознайомившись з матеріалами справи № 752/18509/16-ц, ним було виявлено в матеріалах, копії наступних документів: копію заяви про видачу готівки № 1 від 03 листопада 2014 року на суму 810946 гривень 46 копійок, відповідно за кредитним договором № , копія договору про надання споживчого кредиту № від 03 листопада 2014 року на 2 арк., копію заяви про видачу готівки № 2 на загальну суму 30000 гривень 00 копійок за кредитним договором № від 03 листопада 2014 року, копія договору про надання споживчого кредиту № від 03 листопада 2014 року на 2 арк. Здійснивши аналіз цих документів ОСОБА_5 виявив що у графі отримувача стоїть не його підпис, крім того в матеріалах відсутні оригінали даних договорів, наявне неспівпадіння підписів голови правління « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та підпис особи яка сформувала договір. В додаток до цього на копіях договорів завірено печаткою ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » а не « ІНФОРМАЦІЯ_2 », якщо право вимоги перейшло до ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » то « ІНФОРМАЦІЯ_2 » мав надати оригінали договорів а не їх копії. Хочу додатково повідомити що вище вказані договори є підробленими оскільки я самостійно їх не укладав та не засвідчував їх своїми підписами.

Клопотання мотивоване тим, що виникла необхідність у вилученні оригіналів документів для проведення почеркознавчої експертизи які перебувають у володінні товариства з обмеженою відповідальністю « ІНФОРМАЦІЯ_5 » (ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), юридична адреса: АДРЕСА_1 , а саме: - заяви про видачу готівки № 1 від 03 листопада 2014 року на суму 810946 гривень 46 копійок відповідно за кредитним договором № який укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 ; - договору про надання споживчого кредиту № від 03 листопада 2014 року укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 ; - заяви про видачу готівки № 2 на загальну суму 30000 гривень 00 копійок за кредитним договором № від 03 листопада 2014 року укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 , договору про надання споживчого кредиту № від 03 листопада 2014 року укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 . Таким чином, орган досудового розслідування у даному випадку вбачає необхідність залучення експерта для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки для проведення дослідження вилучених документів необхідні спеціальні знання.

В судове засідання дізнавач не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності та підтримання клопотання в повному обсязі.

Представники осіб, у володінні яких перебувають речі та документи, в судове засідання не викликались з урахуванням положень ч.2 ст.163 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Вирішуючи питання про наявність чи відсутність підстав для задоволення клопотання, здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СД ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0001221 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2022 року за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Положеннями ст. 132 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Як свідчать матеріали клопотання, досудовим слідством використані всі надані чинним законодавством можливості щодо отримання необхідної для розкриття кримінального правопорушення інформації без застосування такого заходу його забезпечення, як розкриття інформації.

Відповідно до ст. 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 7 грудня 2000 року, інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку, є банківською таємницею.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 7 грудня 2000 року, інформація щодо юридичних та фізичних осіб, яка містить банківську таємницю, розкривається банками за рішенням суду.

Відповідно з ч.ч.1, 2 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої перебувають такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 160 КПК України, у клопотанні про тимчасовий доступ до речей і документів зазначаються: короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні; можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; обґрунтування необхідності вилучення речей і оригіналів або копій документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження.

Положеннями до ч. 6 ст. 163 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

Як передбачено ч. 7 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.

Як вбачається з матеріалів клопотання інформація, яка необхідна для проведення досудового розслідування, перебуває у володінні АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), юридична адреса: АДРЕСА_2 .

Враховуючи зміст клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною кримінального провадження доведено можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих документів.

Слідчий суддя приходить до висновку, що документи вказані у клопотанні, мають важливе значення для досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001221 від 09 липня 2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а також дізнавачем доведено необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як тимчасовий доступ до речей і документів, тому клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 110, 159, 160, 163-166, 309 та 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001221 від 09 липня 2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, задовольнити.

Надати дозвіл дізнавачу СД ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , дізнавачу СД ВП № 4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , дізнавачу СД ВП № 4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , дізнавачу СД ВП № 4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 , старшому дізнавачу СД ВП № 4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 або за дорученням дізнавача оперативним співробітникам Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві на тимчасовий доступ до документів, що перебувають у володінні АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), юридична адреса: АДРЕСА_2 , з можливістю їх вилучення та копіювання, а саме:

- заяви про видачу готівки № 1 від 03 листопада 2014 року на суму 810946 гривень 46 копійок відповідно за кредитним договором № який укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 ;

- договору про надання споживчого кредиту № від 03 листопада 2014 року укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 ;

- заяви про видачу готівки № 2 на загальну суму 30000 гривень 00 копійок за кредитним договором № від 03 листопада 2014 року укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 ;

- договору про надання споживчого кредиту № від 03 листопада 2014 року укладений між АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та ОСОБА_5 .

Зобов`язати дізнавача, після проведення експертизи, оригінали вилученої документації повернути володільцю.

Строк дії ухвали не може перевищувати двох місяців з дня її постановлення.

Роз`яснити особам, у володінні яких перебувають речі та документи, що відповідно до ч. 1 ст. 166 КПК України, у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення в частині надання дозволу на вилучення речей і документів, які посвідчують користування правом на здійснення підприємницької діяльності, або інших, за відсутності яких фізична особа-підприємець чи юридична особа позбавляються можливості здійснювати свою діяльність.

В іншій частині ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: