Справа № 646/2952/23
№ провадження 1-кс/646/972/2023
УХВАЛА

22.06.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

розглянувши у матеріали за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за заявою від 10.06.2023 р.,

в с т а н о в и в:

21.06.2023 р. до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого по кримінальній справі № 0000382 щодо невнесення відомостей до ЄРДР за окремим епізодом.

В обґрунтування скарги ОСОБА_2 подав заяву про порушення кримінальної справи та внесення відомостей до ЄРДР, яка містить образливі твердження на адресу слідчого, судді.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Конвенція 1950 року, ратифікована Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім цього, також ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті «а» п. 3 ст. 35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа № 199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

Загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Вищезазначені висновки Суду узгоджуються з практикою Верховного Суду, зокрема, в ухвалі від 30 червня 2021 року (пров. №51-3122ск21), від 29.07.2023 р. у справі №264/6844/20.

Заява ОСОБА_2 про скоєння кримінального правопорушення, яка підлягає безпосередньому дослідженню під час розгляду скарги в порядку ст. 303 КПК України, подана з використанням образливих висловлювань та виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що констатується як зловживання правом на подання заяви, скарги і свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності слідчого та судді і суперечить основним засадам та принципам кримінального процесуального судочинства та його завданню.

Ураховуючи викладене, скарга ОСОБА_2 ,не може бути розглянута судом, а тому підлягає поверненню скаржнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304 КПК України слідчий суддя

у х в а л и в:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за заявою від 10.06.2023 р. повернути особі, яка подала скаргу.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1