Справа №:755/6766/23
Провадження №: 1-кс/755/2079/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" липня 2023 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернопіль, українця, громадянина України, з вищою освітою, працюючого (зі слів), раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 (зі слів), підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001876 від 22.05.2023 року,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 . Клопотання погоджено прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001876 від 22.05.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.05.2023 року дільничні офіцери поліції сектору превенції відділу поліції № 4 Дніпровського управління поліції Головного управління поліції у м. Києві ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , заступили на добове чергування в складі екіпажу «АП 101» та здійснювали патрулювання у Дніпровському районі міста Києва.

Того ж дня, близько 18:29, до чергової частини Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшов виклик «про порушення правил торгівлі» від громадянина ОСОБА_9 за адресою: м. Київ, вул. Труханівська, неподалік пам`ятнику воїнам труханівцям.

У подальшому, черговою частиною Дніпровського УП ГУНП у м. Києві на вказану адресу направлено екіпаж «АП 101» у складі дільничних офіцерів поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Так, прибувши за вищевказаною адресою, було виявлено начальника дільниці КП УЗН Дніпровського району ОСОБА_9 , який повідомив, що громадянин ОСОБА_4 здійснює торгівлю продуктами харчування та промисловими товарами у невстановленому місці. Після чого, дільничні офіцери поліції Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , будучи одягненими у формений одяг, підійшли до ОСОБА_4 , представились, пред`явили свої службові посвідчення та попросили пред`явити документи на торгівлю в даному місці, однак останній документів не надав, на що дільничні повідомили ОСОБА_4 , що згідно статті 160 КУпАП торгівля у невстановлених місцях заборонена, та що відносно нього буде складений адміністративний протокол. Під час складання адміністративного протоколу за статтею 160 КУпАП на ОСОБА_4 останній почав поводити себе зухвало, принижував честь і гідність працівників поліції та в грубій формі висловлювався образливими словами.

У цей час, реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , маючи на меті заподіяння дільничним офіцерам поліції тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням ними службових обов`язків, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, будучи достовірно обізнаним, що перед ним перебувають працівники правоохоронного органу, дістав з-під столу, пляшку темно-коричневого кольору, в середині якої знаходилась невідома речовина та вилив її на дільничних офіцерів поліції ОСОБА_10 та ОСОБА_8 , чим у подальшому спричинив дільничному офіцеру поліції Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , відповідно до довідки № 270 КПП КМКЛ № 4 від 22.05.2023 року тілесні ушкодження у вигляді хімічного опіку середнього відрізку обох очей середнього ступеню тяжкості.

22.05.2023 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України. 23.05.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Як зазначає слідчий у клопотанні, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: довідкою КНП «КМКЛ № 4» від 22.05.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 22.05.2023 року; протоколом огляду місця події від 22.05.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 22.05.2023 року; протоколом огляду відеозапису від 24.05.2023 року; протоколом допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_9 від 22.05.2023 року; висновком експерта № 042-868-2023 від 26.05.2023 року; протоколом перегляду відеозапису від 02.06.2023 року; протоколом перегляду відеозапису від 12.06.2023 року; речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

Також в ході проведення досудового розслідування, було встановлено, що відносно ОСОБА_4 було зареєстровано кримінальне провадження Шевченківським УП ГУНП у м. Києві за № 0000861 від 14.03.2023 року за ознаками складу злочину передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

10.05.2023 року Шевченківським УП ГУНП у м. Києві було скеровано обвинувальний акт до Шевченківського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_4 . До останнього було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 22:00 по 06:00., за адресою: АДРЕСА_3 .

Враховуючи вищевикладені факти та повторність вищевказаного злочину, які підтверджують небезпечне перебування останнього на свободі та небезпечну поведінку ОСОБА_4 , а також той факт що у останнього відсутнє місце постійного проживання, 24.05.2023 Дніпровським районним судом м. Києва ОСОБА_4 , було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20.07.2023 року включно.

14.07.2023 року керівником Дніпровської окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до трьох місяців.

Слідчий в клопотанні зазначив, що на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено нетяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, буде незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

В свою чергу, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного. Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що обвинувачений не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.

Так, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, продовження протиправної діяльності.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 (всі перелічені та обґрунтовані вище ризики) та ст. 178 КПК України, такі як: п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України - провина підозрюваного у вчиненні злочину доводиться вагомими доказами (перелічені вище); п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України - тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років позбавлення волі; п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України - вік та стан здоров`я підозрюваного (не є неповнолітнім чи особою похилого віку, стан здоров`я дозволяє перебувати в умовах слідчого ізолятору); п. 4 ч. 1 ст. 178 КПК України - соціальні зв`язки, не одружений; п. 7 ч. ст. 178 КПК України - майновий стан; п. 10 ч. 1 ст. 178 КПК України - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України; п. 12 ч. 1 ст. 178 КПК України - ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний. Зазначені вище факти свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам і застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного.

Все вищезазначене дає достатні підстави вважати, що підозрюваний при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, у подальшому може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Окрім того, тяжкість покарання є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду при обранні запобіжного заходу.

Разом з тим, завершити досудове розслідування до вказаного строку не видається за можливе, оскільки для зібрання достатніх доказів для остаточного та беззаперечного доведення винуватості підозрюваного у провадженні необхідно виконати ряд слідчих (розшукових) дій та прийняти значну кількість процесуальних рішень, а саме: отримати висновок призначеної експертизи матеріалів, речовин та виробів; здійснити відкриття матеріалів кримінального провадження відповідно до ст. 290 КПК України потерпілому, підозрюваному та його захиснику; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, які слід вручити підозрюваному та його захиснику та при необхідності виконати інші слідчі та процесуальні дії.

Вказані слідчі (розшукові), процесуальні дії та результати експертизи мають важливе значення для кваліфікації дій підозрюваного та їх результати можуть бути використані під час судового розгляду, як джерело доказів. Відповідні слідчі (розшукові) та процесуальні дії не можуть бути завершені до закінчення строку досудового розслідування у зв`язку із особливою складністю провадження, пов`язаною із значною кількістю та тривалістю слідчих (розшукових) дій, проведенням експертизи (великим обсягом поставлених на вирішення експерта питань), без висновка якої неможливо завершити досудове розслідування.

Крім того, проведення вищевказаних процесуальних, слідчих (розшукових) дій під час проведення досудового розслідування необхідно для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду та перевірки вже зібраних фактів та доказів. Виконання значного обсягу слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій потребує додаткового часу.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , оскільки існує огрунтована підозра, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, а також ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були наведенні у клопотанні про обрання запобіжного заходу, існують та не відпали, у зв`язку з цим прокурор вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного за адресою місця проживання, яку підозрюваний вказує у судовому засіданні, бо будь-яких доказів на підтвердження своїх слів підозрюваний суду не надав, чим вводить суд в оману. Крім того, прокурор зазначив, що підозрюваний вдруге за цей рік вчиняє кримінальне правопорушення проти працівників органів поліції, що вказує на його суспільну небезпечність, плювався під час вручення клопотання. Також у Шевченківському районному суді м. Києва перебуває обвинувальний акт за обвинуваенням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 345 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР (кримінальне провадження № 000861 від 14.03.2021 року).

Захисник ОСОБА_4 - ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 посилаючись на те, що ризики, наведенні у клопотанні, не обгрунтованні та не доведенні у судовому засіданні прокурором, будь-яких доказів на підтвердження неправомірної поведінки підозрюваним суду не надано. Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, якощо їй повідомлено про підозру в іншому кримінальному провадженні, однак копії підозри у іншому кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 прокурор суду не надав. Крім того, зазначив, що підозрюваний раніше не судимий, а тому просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав доводи та прохання свого захисника. Зазначив, що під час затримання до нього було здійснено насилство з боку працівників поліції, йому надавалась медична допомога, на сьогодні у нього задовільний стан здоров`я. Також підтвердив, що у Шевченківському районному суді м. Києва перебуває обвинувальний акт за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушенння, передбаченого ст. 345 КК України, на досудововму розслідуванні до нього було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання його родичів в Тернопільській області. Крім того, зазначив, що він проживає в м. Києві за адресою своє цивільної дружини, однак доказів цього суду не може надати.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права. Частиною 5 ст. 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Судом було встановлено, що 22.05.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001876 були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

23.05.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 24.05.2023 року підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.07.2023 року включно.

Постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_13 від 14.07.2023 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя на підставі наданих матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим - позбавлення волі на строк до п`яти років; вік та стан здоров`я підозрюваного - середній вік та відстуність захворювань, які б перешкоджали знаходженню у ДУ "Київський слідчий ізолятор"; репутацію підозрюваного - раніше не судимий, однак двічі за 2023 рік йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 345 КК України; відсутність у підозрюваного постійного місця проживання в м. Києві; майновий стан - працює (зі слів); ризик продовження чи повторення протиправної поведінки з огляду на те, що він вдруге підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства до потерпілого - працівника правоохоронних органів.

Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінуються, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним ймовірно вчинено нетяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років. Тому даний ризик є цілком реальним.

Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано і ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що згідно чинного законодавства суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. А тому, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 даний ризик є цілком реальним.

Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення і ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що підозрюваний підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства до потерпілого - працівника правоохоронних органів, двічі за 2023 рік йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 345 КК України, тому даний ризик є цілком реальним.

Крім того, суд вважає, що стороною обвинувачення не доведено ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі вказаних вище обставин у їх сукупності та взаємозв`язку слідчий суддя дійшов висновку про наявність у даному кримінальному провадженні обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Крім того, слідчий суддя враховує те, що для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, про які зазначає слідчий у клопотанні, а саме: отримати висновок призначеної експертизи матеріалів, речовин та виробів; здійснити відкриття матеріалів кримінального провадження відповідно до ст. 290 КПК України потерпілому, підозрюваному та його захиснику; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, які слід вручити підозрюваному та його захиснику та при необхідності виконати інші слідчі та процесуальні дії.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину. Під час вирішення клопотання, суд враховує, що у Шевченківському районному суді м. Києва перебуває обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КПК України, що підтверджується Витягом з ЄРДР, який міститься в матеріалах клопотання (т. І а.с. 61). Зазначена інформація у витягу вказує на те, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України у кримінальному провадженні № 0000861 від 14.03.2023 року. З огляду на вказане, доводи захисника у судовому засіданні про те, що прокурор не надав суду доказів вручення ОСОБА_4 підозри у іншому кримінальному провадженні, є необгрунтовані.

Також доводи сторони захисту про необгрунтованість ризиків у клопотанні теж не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.

Клопотання захисника та підозрюваного про застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу - домашнього арешту в м. Києві є необгрунтованим та не підлягає задоволенню, оскільки сторона захисту не надала суду жодних доказів щодо місцяпроживання підозрюваного у м. Києві. Крім того, на думку слідчого судді, у разі застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, такого як домашній арешт, про який просив захисник і підозрюваний, орган досудового розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження.

Продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 необхідне для забезпечення його належної процесуальної поведінки та ненастання ризиків, що мають місце.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. На підставі викладеного та керуючись статтями 32, 176-178, 181, 194, 197, 199, 309, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 21 серпня 2023 року.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 53 680 грн, яка може бути внесена як самою підозрюваною особою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої вона підлягає звільненню з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави. Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 17 липня 2023 року о 11 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1