Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4632/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Приватного акціонерного товариства «Укрмонтажспецкомплект», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000086 від 17.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 30.03.2023 у справі № 758/3386/23 на цілісний майновий комплекс.

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначив, що в рамках кримінального провадження № 0000086 вищезазначеною ухвалою накладено арешт на цілісний майновий комплекс, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка складається із: нежитлової будівлі загальною площею 3978,8 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Стельмаха Михайла, буд. 10-А на земельній ділянці за кадастровим номером :79:376:0002; нежитлової будівлі загальною площею 7356,9 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, пров. Хоткевича Гната (провулок Червоногвардійський), 8 на земельній ділянці за кадастровим номером :66:237:0007, які належать на праві приватної власності ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» (), із забороною відчуження, розпорядження та користування ними до постановлення у кримінальному провадженні № 0000086 від 17.01.2023 року кінцевого рішення.

На думку заявника, такий арешт є необгрунтованим, оскільки прокурором не надано жодного документу, що свідчить про необхідність застосування даного виду заходу кримінального провадження на безпідставно визнаний речовий доказ та не містить відомостей і доводів щодо кваліфікування таких дій як діяння, що містять ознаки кримінального правопорушення.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» підтримав клопотання про скасування арешту майна, акцентуючи увагу на тому, що в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Прокурор у судовому засіданні не заперечив проти скасування арешту.

Слідчий суддя, заслухавши захисника та прокурора, вивчивши матеріали клопотання кримінального провадження дійшов наступного висновку.

Як встановлено, Подільським УП ГУ НП у м. Києві за процесуальним керівництвом Подільської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000086 від 17.01.2023 за ч. 5 ст. 191 КК України.

30 березня 2023 року ухвалою Подільського районного суду міста Києва в кримінальному провадженні № 0000086 від 17.01.2023 було накладено арешт на цілісний майновий комплекс, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка складається із: нежитлової будівлі загальною площею 3978,8 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Стельмаха Михайла, буд. 10-А на земельній ділянці за кадастровим номером :79:376:0002; нежитлової будівлі загальною площею 7356,9 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, пров. Хоткевича Гната (провулок Червоногвардійський), 8 на земельній ділянці за кадастровим номером :66:237:0007, які належать на праві приватної власності ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» (), із забороною відчуження, розпорядження та користування ними до постановлення у кримінальному провадженні № 0000086 від 17.01.2023 року кінцевого рішення.

В той час, як вбачається з матеріалів справи, новообраний Голова правління ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» ОСОБА_5 07.04.2023 відмовився від завідомо невигідного для товариства Договору оренди від 08.12.2022, про що повідомив директора ТОВ «Нео Лайф Компані» ОСОБА_6 11.04.2023. Крім того, ОСОБА_7 , який уклав завідомо невигідний для товариства Договір оренди, більше не займає посади Голови правління ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» та може жодним чином розпоряджатись майном товариства, а ТОВ «Нео Лайф Компані» більше не має права займати нежитлові приміщення ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект», оскільки Договір з ним припинено, у подальшому застосуванні арешту майна ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» відпала потреба.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує на необґрунтованість накладення арешту, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.

Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, а також те що відпала необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання про скасування арешту на майно, ґрунтується на вимогах чинного законодавства, а відтак підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Приватного акціонерного товариства «Укрмонтажспецкомплект», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000086 від 17.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України- задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 30.03.2023 року у справі №758/3386/23 на цілісний майновий комплекс, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка складається із: нежитлової будівлі загальною площею 3978,8 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Стельмаха Михайла, буд. 10-А на земельній ділянці за кадастровим номером :79:376:0002; нежитлової будівлі загальною площею 7356,9 кв.м., яка розташована за адресою: м. Київ, пров. Хоткевича Гната (провулок Червоногвардійський), 8 на земельній ділянці за кадастровим номером :66:237:0007, які належать на праві приватної власності ПрАТ «Укрмонтажспецкомплект» (), із забороною відчуження, розпорядження та користування ними до постановлення у кримінальному провадженні № 0000086 від 17.01.2023 року кінцевого рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1