Справа № 202/8485/23
Провадження № 1-кс/202/3866/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

17 травня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, яке подане у кримінальному провадженні № 0000518 від 09.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Redmi Note 8T» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 09.05.2023 року співробітниками поліції поблизу будинку № 49 по вул. Парковій у м. Краматорську було встановлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який незаконно зберігав при собі психотропну речовину в особливо великому розмірі.

За вказаним фактом 09.05.2023 року СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області внесено відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, та присвоєно номер 0000518.

Під час особистого обшуку ОСОБА_5 , витриманого в порядку ст. 208 КПК України, був вилучений мобільний телефон марки «Redmi Note 8T» IMEI 1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-карткою НОМЕР_3 , в якому в Телеграм-каналі серед особистих повідомлень міститься листування з телеграм-каналом з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в якому, в свою чергу, знаходиться фотознімок з координатами та зображено полімерне пакування з наркотичною речовиною.

Опитаний ОСОБА_5 пояснив, що 09.05.2023 року під час спілкування з невстановленою особою власником Телеграм-каналу « ІНФОРМАЦІЯ_2 » він замовив психотропну речовину. В подальшому під час спілкування 09.05.2023 року о 11.18 годині отримав від нього фотознімок з координатами місцезнаходження «закладки» з психотропною речовиною, яку цього ж дня отримав та зберігав при собі до моменту вилучення вказаної психотропної речовини співробітниками поліції.

Вилучений 09.05.2023 року в ході особистого обшуку підозрюваного мобільний телефон марки «Redmi Note 8T» IMEI 1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-карткою НОМЕР_3 був визнаний речовими доказами, про що винесено відповідну постанову.

Отже, з метою збереження речових доказів, слідчий відповідно до ст. 170 КПК України просить накласти арешт на вилучений мобільний телефон, який належить ОСОБА_5 .

В судове засідання слідчий та володілець майна не з`явилися, що не перешкоджає судовому розгляду.

При цьому в матеріалах клопотання наявні заяви слідчого та володільця майна про проведення судового розгляду без їх участі. Володілець майна в своїй заяві не заперечує проти накладення арешту.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що 09.05.2023 року до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 309 КК України, за № 0000518.

Як вбачається з матеріалів клопотання слідчого, в рамках даного кримінального провадження під час особистого обшуку у ОСОБА_5 був вилучений мобільний телефон марки «Redmi Note 8T» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 , який постановою слідчого від 09.05.2023 року визнаний речовим доказом.

Розглядаючи клопотання слідчого, слідчий суддя враховує, що за змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому згідно статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, до яких у тому числі належить арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК України).

Відповідно до частини 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучений у ОСОБА_5 мобільний телефон відповідає критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки може мати значення доказу, в тому числі зберіг відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У той же час існує загроза приховування, знищення речового доказу, так як ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 309 КК України, відтак він є особою, заінтересованою у результатах кримінального провадження.

Тому, на переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права власника речі, накладення арешту не буде мати негативних наслідків, потрібно з метою досягнення завдань кримінального провадження, носить тимчасовий характер.

Таким чином, клопотання слідчого необхідно задовольнити.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Redmi Note 8T» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою НОМЕР_3 , який був вилучений 09.05.2023 року у ОСОБА_5 , шляхом заборони користування ним.

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1