справа № 361/7857/21
провадження № 1-кп/361/481/23
УХВАЛА

Іменем України

12 червня 2023 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі

судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000463 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч.5 ст. 191, ч.1 ст. 366 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор звернувся до суду з письмовим клопотанням про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі визначеному п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

В обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначає, що ОСОБА_5 обвинувачується у організації розтрати чужого манна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою гру пою осіб в особливо великих розмірах, а також внесення до офіційних доку ментів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. З ст. 27. ч. 5 ст. 191, ч .2 ст. 366 КК України.

Водночас Указом Президента України №64/2022 віл 24.02.22. у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Наразі чинний Указ Президента України, яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Зазначений Указ Президента України затверджено Законом України №3057-1Х від 02.05.2023.

Григор`янц АД. Обвинувачується в організації розтрати чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненій за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, що призвело до завдання збитків на загальну суму 19 859 980 гривень.

У разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, а також необхідність відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням.

За таких умов ОСОБА_5 , для уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи воєнний стан, який діє на території України, може переховуватися від суду, зокрема наразі існує можливість нелегального перетину підозрюваним кордону, адже у держави наразі з об`єктивних причин відсутні можливості належним чином контролювати державний кордон у місцях ведення активних бойових дій. Вказане розширює можливості обвинуваченого залишити територію України з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Також існує ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, у цьому ж кримінальному провадженні або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зокрема, при оцінці продовження існування ризику незаконного впливу на свідків, іншого обвинуваченого, експертів у цьому кримінальному провадженні, слід врахувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. І та 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити вищевказані дії, передбачені ч. 1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених вище, відповідно до ст. 178 КПК України, стороною обвинувачення враховано вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкістьпокарання,щозагрожує ОСОБА_5 , у разі його визнання судом винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність у нього родини, постійного місця проживання, майновий стан та відсутність судимостей за вчинення інших кримінальних правопорушень.

Зважаючи на наявні ризики, а також розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, прокурор вважає, що до обвинуваченою ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За таких обставин, прокурор вважає, за необхідне обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували, оскільки відсутні ризики, на які вказує у своєму клопотанні прокурор, наміру впливати на потерпілу та свідків, а також ухилятися від суду обвинувачений не має. Також вказали, що розмір застави який прохає прокурор, для обвинуваченого є завеликий, не відповідає матеріальному стану обвинуваченого та є непомірною для нього, оскільки наданий час отримує заробітну плату в розмірі 6000 грн.

Заслухавши пояснення обвинуваченого, доводи захисника, думку прокурора, який підтримав клопотання, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

Застосовуючи в межах зазначеного кримінального провадження щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави, судом враховано всі обставини, передбачені ст.ст. 177, 178, 182 КПК України, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу.

Зокрема, судом перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину та існування ризиків, яким можливо запобігти лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Разом з цим, суд не погоджується з доводами прокурора про визначення обвинуваченому розміру застави.

Як зазначено в ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

В силу вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен бути об`єктивно спроможний забезпечити виконання підозрюваним обов`язків та одночасно не бути для нього завідомо непомірним.

У ч. 5 цієї статті визначено мінімальні і максимальні розміри застави, які дають можливість досягти мети запобіжного заходу без обмеження права на свободу та особисту недоторканність. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень, що сприяє виконанню завдань кримінального провадження.

Відповідні положення національного законодавства узгоджуються з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною у рішеннях суду, відповідно до якої розмір застави має оцінюватись першу чергу з огляду на особу підозрюваного, його матеріальне становище особи, платоспроможність належну йому власність, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі («Ноймайстер проти Австрії»). В будь-якому випадку розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у судовому рішенні («Тошев проти Болгарії», «Георгієва проти Болгарії»).

Отже, кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та нівелювання ризиків кримінального провадження не самою заставою як видом запобіжного заходу, а заставою у відповідному розмірі, який визначається з урахуванням різних критеріїв, закріплених у ч. 5 ст. 182 та ст. 178 КПК України.

Відповідно, розмір застави впливає на рівень таких гарантій і має бути пропорційним обставинам кримінального провадження, встановленим ризикам кримінального провадження, обов`язкам підозрюваного і стадії кримінального провадження.

За таких умов зменшення або збільшення розміру застави може вважитися зміною запобіжного заходу (застави у відповідному розмірі) на запобіжний захід того самого виду (заставу), однак більшої або меншої суворості.

Судом встановлено, що інкриміновані ОСОБА_5 кримінальні правопорушення за ч. 3 ст. 27, ч.5 ст. 191, ч.1 ст. 366 КК України, які відносяться до категорії особливо тяжких злочинів.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що судом встановлено зменшення існування ризиків, та втрату одного з них, а саме ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудовим слідством було проведено ряд обшуків, та вилучено майно, інші речові докази у даному кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_5 перебуває на волі тривалий час, та вже мав всі необхідні можливості для цього, а відтак наразі цей ризик взагалі неактуальний, тому суд вважає за необхідне зменшити (з урахуванням його особи та ризиків що продовжують існувати ) розмір застави та визначити його в межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України - 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 77670 (сімдесят сім тисяч шістсот сімдесят) гривень, що відповідає його майновому стану.

Такий розмір застави є справедливим, таким, що не порушує права обвинуваченого, відповідає тим матеріалам, які були надані для вивчення суду та не є завідомо непомірним для обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, п. 2 ч. 5 ст. 182, ст.194, ч. 3 ст. 315 КК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 77670 (сімдесят сім тисяч шістсот сімдесят) гривень, з покладення обов`язків передбачених ст. 194 КПК України.

Застава може бути внесена на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСА України у Київській області, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № UA0018661; призначення платежу: «застава за … П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що підтверджує внесення застави до Броварського міськрайонного суду Київської області.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі додаткові обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, а в разі неможливості з`явитися з поважних причин заздалегідь про це повідомити суд;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи та засобів зв`язку;

- утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні поза межами судового засідання;

- вразі наявності здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 15 червня 2023 р. о 13 год. 45 хв.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1