Єдиний унікальний номер судової справи 712/4919/23
Провадження № 1-кс/712/2319/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу у вигляді застави

19 травня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 4 м. Черкаси клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 , за матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002653, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2022 за підозрою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, що народилася у с. Лебедин Шполянського району Черкаської області, обіймає посаду бухгалтера Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України - про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, -

В С Т А Н О В И В :

18.05.2023 до Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся старший слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 , за матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002653, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2022 за підозрою ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

З клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 з 10.01.2017 обіймає посаду бухгалтера Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей» (далі - ДНЗ «ЧПЛ»).

Відповідно до розділу 2 Посадової інструкції бухгалтера ОСОБА_5 зобов`язана: вести облік розрахунків з покупцями, документальне оформлення і відображення в відомостях; оформляти розхідні накладні на отримання товару; правильно відображати в картотеці по покупцях всі операції пов`язані з рухом товару і розрахунками; забезпечувати достовірність даних по дебіторській та кредиторській заборгованості по покупцях; робити розноску виписок банку в складській програмі по контрагентах по головному підприємству; оформляти податкові накладні по приходу коштів на розрахунковий рахунок; вести облік податкових зобов`язань по головному підприємству; робити розноску накладних по розходу, актів повернення товару та коштів, ведення касової книги, розноску банківської виписки; формувати журнали по рахунках 361, 301, 311 по головному підприємству; виписувати товарно-транспортні накладні на розхід товару комітенту, на філіали та покупцям; ведення обліку часу по головному підприємству та інші.

Відповідно до п. 3.5. Посадової інструкції бухгалтер має право не приймати до оформлення і виконання фінансові документи, оформлені з порушенням вимог порядку приймання, зберігання і витрачання грошових коштів, товарно-матеріальних та інших цінностей.

Разом з тим, згідно до Указу Президента України № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. В подальшому Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 та від 17 травня 2022 року № 341/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб та з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Також, відповідно до Указу Президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію», в Україні оголошено та розпочато проведення загальної мобілізації.

Відповідно до вимог Закону України «Про оборону України», - особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період не підлягають здобувачі професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, асистенти-стажисти, аспіранти та докторанти, які навчаються за денною або дуальною формами здобуття освіти.

Так, відповідно до п. 1.1. Статуту ДНЗ «ЧПЛ», затвердженого наказом Міністерства освіти та науки України №1065 від 05.08.2019, даний навчальний заклад є державним закладом другого (базового) рівня професійної (професійно-технічної) освіти, що забезпечує реалізацію права громадян на здобуття робітничих кваліфікацій та профільної середньої освіти. Професійний ліцей здійснює первинну професійну підготовку кваліфікованих робітників, з числа випускників закладів загальної середньої освіти на основі базової чи профільної середньої освіти, загальноосвітню підготовку, професійне (професійно-технічне) навчання, перепідготовку та підвищення кваліфікації працюючих робітників і незайнятого населення.

Таким чином, військовозобов`язані учні, що зараховані на денну форму навчання до ДНЗ «ЧПЛ», є здобувачами професійно-технічної освіти та протягом всього періоду навчання у вказаному закладі не підлягають призову на військову службу під час мобілізації.

Згідно до ч. 4 ст. 27 Закону України «Про професійну (професійно-технічну) освіту» відвідування занять здобувачами освіти закладів професійної (професійно-технічної) освіти є обов`язковим.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 39 вказаного Закону за невиконання обов`язків і систематичне порушення статуту закладу професійної (професійно-технічної) освіти, правил внутрішнього розпорядку закладу професійної (професійно-технічної) освіти, незадовільну успішність до здобувача освіти застосовуються такі заходи впливу, як попередження, догана, відрахування з закладу освіти.

Згідно до п. 4.6 Статуту ДНЗ «ЧПЛ» здобувачі освіти професійного ліцею серед іншого зобов`язані виконувати вимоги освітніх програм і системи контролю знань, умінь, навичок, дотримуючись принципу доброчесності та досягати результатів навчання, передбачених стандартом освіти для відповідного рівня освіти; відвідувати заняття, в тому числі й за індивідуальним графіком.

Також, згідно до п. 4.9 Статуту здобувач освіти може бути відрахований з професійного ліцею, в тому числі за незадовільні успішність; невиконання вимог освітніх програм (навчального плану); грубі порушення навчальної дисципліни або правил внутрішнього розпорядку професійного ліцею.

Так, ОСОБА_5 переслідуючи мету одержання від учнів ДНЗ «ЧПЛ» неправомірної вигоди для інших осіб, діючи умисно, всупереч положенням посадової інструкції бухгалтера, в період з жовтня 2022 року по 01 березня 2023 року перебуваючи в приміщенні ДНЗ «ЧПЛ», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Олексія Панченка, 13, вчиняючи активні дії, сприяла реалізації запровадженої директором вказаного навчального закладу ОСОБА_8 злочинної схеми, направленої на одержання кожного місяця для себе та третіх осіб неправомірної вигоди, завуальованої під «спонсорську» допомогу від учнів ДНЗ «ЧПЛ» за рахунок грошових коштів, нарахованих в якості стипендій, що виплачувались учням, зарахованим на денну форму навчання, які фактично не відвідують заняття у вказаному навчальному закладі та користуються правом відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та безпосередньо отримувала вказану неправомірну вигоду у готівковій формі, приховуючи від офіційного обліку та без внесення вказаних коштів на спеціальні рахунки навчального закладу.

З метою реалізації та приховування своїх протиправних дій директор ДНЗ «ЧПЛ», ОСОБА_9 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше вересня 2022 року залучив до вчинення злочину як пособницю бухгалтера ДНЗ «ЧПЛ» ОСОБА_5 , яка сприяла приховуванню злочину шляхом створення умов для надання вказаним злочинним діям законного вигляду, та всупереч посадовим обов`язкам, безпосередньо отримувала від студентів неправомірну вигоду у готівковій формі, під завуальованим виглядом спонсорської допомоги та вела чорнову (неофіційну) документацію про облік грошових коштів, а також старшого майстра ДНЗ «Черкаський професійний ліцей» ОСОБА_10 , який відповідно до покладених обов`язків є службовою особою, на якого згідно домовленостей покладено роль доводити до відома вказаних учнів навчального закладу, про необхідність надання неправомірної вигоди, за рахунок безпідставно нарахованих стипендій, під приводом нібито сплати «спонсорських» внесків, тобто порадами та вказівками сприяв учиненню кримінального правопорушення.

Відповідно до зазначеної злочинної схеми ОСОБА_8 , а також підлеглі йому посадові особи навчального закладу ОСОБА_10 та ОСОБА_5 , будучи достовірно обізнаними про дії та роль один одного, сприяли отриманню неправомірної вигоди від учнів ДНЗ «ЧПЛ», за рахунок коштів, виплачених їм в якості стипендій, за можливість невідвідування учнями навчальних занять, а також за можливість уникнення від мобілізації у період військового стану в Україні, за наступних обставин.

Так, в жовтні 2022 року після зарахування ОСОБА_11 наказом ОСОБА_9 на денну форму навчання до групи ПШ-ТН-12, останньому в ході розмови в приміщенні кабінету директора ОСОБА_9 та ОСОБА_10 роз`яснено, що однією з умов безперешкодного навчання в ДНЗ «ЧПЛ», а також отримання права на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації є щомісячна передача учнями грошових коштів, отриманих в якості стипендії до навчального закладу як «спонсорської» допомоги.

В подальшому 21.11.2023, у денний час, ОСОБА_11 , який добровільно залучений до участі в негласних слідчих (розшукових) діях, прибув до вказаного навчального закладу, де після спілкування з ОСОБА_9 , близько 13 години 04 хвилин зустрівся з ОСОБА_10 , який на виконання заздалегідь обговореної злочинної схеми, запровадженої ОСОБА_9 , запитав чи все приніс ОСОБА_11 , та отримавши позитивну відповідь, супроводжуючи його відвів до кабінету бухгалтерії.

Потім, перебуваючи у службовому кабінеті бухгалтерії ДНЗ «ЧПЛ» бухгалтер ОСОБА_5 на виконання спільних домовленостей з директором ОСОБА_9 та старшим майстром ОСОБА_10 , отримала від ОСОБА_11 неправомірну вигоду, а саме, грошові кошти у сумі 1700 гривень під виглядом «спонсорської» допомоги, про що зробила відповідний запис у «чорновій» (неофіційній) документації, а саме робочому зошиті, в якому ОСОБА_11 за її вказівкою поставив власний підпис.

Після чого, в ході наступної зустрічі 28.11.2022 близько 13 години 47 хвилин ОСОБА_10 , продовжуючи злочинні наміри щодо отримання неправомірної вигоди від інших учнів, запитав у ОСОБА_11 про те, коли саме ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які також зараховані до вказаного навчального закладу на денну форму навчання, принесуть «спонсорську» допомогу за рахунок виплачених їм стипендій, та зауважив, що вказана «спонсорська» допомога є не одноразовою, і тому кожну наступну отриману ними стипендію вони повинні приносити до навчального закладу, тобто таким чином висловив вказівку надання неправомірної вигоди.

У подальшому, 23.12.2022 у денний час близько 13 години 40 хвилин ОСОБА_10 , доводячи спільний злочинний умисел, спрямований на отримання неправомірної вигоди, діючи умисно, з корисливих мотивів, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, зустрівся з ОСОБА_11 , який прибув до ДНЗ «ЧПЛ», та надав йому вказівку передати грошові кошти до бухгалтерії. У свою чергу ОСОБА_11 за вказівкою ОСОБА_10 передав бухгалтеру ОСОБА_5 неправомірну вигоду в сумі 3400 гривень, яка в свою чергу, отримавши грошові кошти здійснила відповідні записи у «чорновій» (неофіційній) документації, а саме робочому зошиті, та виконуючи відведену їй роль, в подальшому не перерахувала вказані грошові кошти на спеціальній рахунок навчального закладу.

Далі, 28.02.2023 близько 12 години 54 хвилини ОСОБА_11 прибув до ДНЗ «ЧПЛ», а саме до службового кабінету директора ОСОБА_9 де повідомив останньому про свій намір поїхати за межі Черкаської області на тривалий період часу з метою заробітків разом з іншими учнями, зокрема ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , на що ОСОБА_9 погодив можливість відсутності вказаних учнів на визначений термін та підтвердив, що за не вчинення дій щодо їх відрахування та не переведення на заочну форму навчання, що позбавить їх права на відстрочку від мобілізації, за умови, що ОСОБА_11 сплатить неправомірну вигоду в розмірі 1200 гривень за кожну особу на місяць, тобто за 4 місяці їх відсутності на заняттях на загальну суму 14 400 гривень, які за вказівкою ОСОБА_9 , ОСОБА_11 має передати бухгалтеру, тобто ОСОБА_5 .

Того ж дня, ОСОБА_9 в ході спілкування з ОСОБА_5 проінструктував останню щодо порядку отримання від ОСОБА_11 неправомірної вигоди, та надав їй вказівку під час отримання грошових коштів відібрати у нього заяву про нібито добровільність внеску, щоб на виконання заздалегідь запровадженої злочинної схеми, надати законний вигляд вказаним діям, та не видавати будь-яких розрахункових документів про отримання готівкових коштів.

Так, 01.03.2023 у денний час близько 15 години 14 хвилин ОСОБА_11 прибув до приміщення ДНЗ «ЧПЛ» та за попередньою вказівкою ОСОБА_9 пройшов до кабінету бухгалтерії, де передав неправомірну вигоду, а саме грошові кошти у розмірі 3600 гривень, які відповідно вказівки ОСОБА_10 необхідно було передати як заборгованість за попередній місяць, та 14 400 гривень, бухгалтеру ОСОБА_5 , яка діючи умисно, за злочинною схемою та попередньою змовою з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , з метою отримання вказаної неправомірної вигоди, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, отримала зазначені грошові кошти та зробила відповідні записи у власну «чорнову» бухгалтерію, зокрема про отримання коштів в сумі 3600 гривень остання внесла відомості до робочого зошита, в якому ОСОБА_11 за її вказівкою проставив власний підпис від свого імені, а також ОСОБА_12 та ОСОБА_13 . Окрім того, ОСОБА_5 , на виконання попередніх домовленостей з ОСОБА_9 , надала ОСОБА_11 заздалегідь підготований нею бланк заяви про благодійну «спонсорську» допомогу та вказала, яким чином її необхідно йому особисто заповнити, зокрема вказати відомості про сплату коштів в сумі 14 400 гривень, а також поставити свій підпис.

Таким чином, ОСОБА_5 , діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_9 , як організатором кримінального правопорушення, та ОСОБА_10 , який виконував роль пособника, у період з жовтня 2022 року по 01 березня 2023 року, переслідуючи мету одержання неправомірної вигоди для третіх осіб, діючи умисно, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, безпосередньо отримувала від ОСОБА_11 неправомірну вигоду на загальну суму 23 100 гривень, під завуальованим приводом сплати нібито «спонсорської» допомоги, за не вчинення дій щодо відрахування ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 з денної форми навчання в ДНЗ «ЧПЛ», достовірно знаючи про відсутність їх на заняттях, а також за надання умов для відстрочки їх від мобілізації у період військового стану, при цьому отримуючи вказану неправомірну вигоду у готівковій формі, приховувала її від офіційного обліку.

«17» травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, тобто в сприянні в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб, дій з використанням свого службового становища, що вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: даними протоколів, складених за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, даними листа ІНФОРМАЦІЯ_2 , даними протоколів допитів свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , даними протоколу обшуку від 01.03.2023, даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Метою застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, у зв`язку з цим остання усвідомлюючи суворість покарання, передбаченого за інкриміноване правопорушення, у разі необрання запобіжного заходу матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду чи виїхати за кордон;

2) ризик можливого незаконного впливу на свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 є бухгалтером ДНЗ «ЧПЛ», де останні навчаються та працюють, у зв`язку з чим вона має реальну можливість впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності шляхом вчинення тиску на свідків з метою зміни їх показань чи відмови свідчити в суді, спотворення бухгалтерських документів, які знаходяться в ДНЗ «ЧПЛ»;

3) ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який обґрунтований тим, що ОСОБА_5 не надала жодних пояснень та показань під час проведення її допиту з приводу кримінального провадження та повідомленої їй підозри, що може також свідчити і про можливі її наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності. Крім того, після проведеного обшуку, дозвіл на який надано Соснівським районним судом м. Черкаси, ОСОБА_5 усвідомлюючи невідворотність відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, через наявний у неї вплив на інших працівників навчального закладу вмовляла останніх спотворювати інформацію у відповідях на запит слідчого в порядку ст. 93 КПК України, нав`язувала свідкам своє бачення, що слід останнім говорити на допитах, щоб виправдати власні злочинні дії та викривити об`єктивне розслідування.

У ході розслідування кримінального провадження в ГУ ДПС в Черкаській області витребувано інформацію про доходи ОСОБА_5 , які складають 14 482,61 грн - за грудень 2022 року; 10 964,30 грн - за листопад 2022 року, 11 052,50 грн - за жовтень 2022 року.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням вагомості зібраних у ході розслідування доказів, тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, слідча вважає за необхідне застосувати запобіжний захід відносно підозрюваної ОСОБА_5 у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки лише такий запобіжний захід належним чином попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків.

Натомість органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваної, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_5 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків; 3) домашній арешт та тримання під вартою - оскільки вони є більш суворими, так як передбачають обмеження свободи пересування підозрюваного, що на даному етапі досудового розслідування є передчасним.

Беручи до уваги вищевикладене, орган досудового розслідування вважає, що наведені ризики не можуть бути мінімізовані жодним іншим запобіжним заходом, аніж застава, а тому просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 214 720 гривень, з одночасним покладанням на підозрювану ОСОБА_5 , в порядку ст. 194 КПК України, з метою контролю належної процесуальної поведінки, наступні обов`язки:

1) прибувати до старшого слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Черкаської області, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_50 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_34 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_46 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , з іншими підозрюваними у справі ОСОБА_10 та ОСОБА_9 .

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити з мотивів, викладених у ньому.

Підозрювана ОСОБА_66 та її захисник - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на необгрунтованість пред`явленої підозри та відсутність ризиків, на наявність яких вказує слідчий і прокурор.

Вивчивши клопотання, заслухавши сторін, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Згідно ч.ч. 1-2 статті 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про:

1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа;

2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК;

3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК;

4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини;

5) запобіжний захід, який застосовується.

В ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

З огляду на зазначені положення закону, слідчому судді під час вирішення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави з метою визначення чи є законні підстави для застосування стосовно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави, а якщо так, то чи забезпечить застава в зазначеному слідчим розмірі виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам, необхідно в межах доводів відповідного клопотання розкрити:

1) кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та чи є підозра обґрунтованою;

2) ризики, які були заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість;

3) чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК;

4) обґрунтованість заявленого слідчим розміру застави.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність обрання запобіжного заходу, мають бути надані підозрюваному не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Згідно матеріалів справи, копію клопотання і доданих до нього матеріалів підозрювана отримала 17.05.2023, тобто, більше ніж за три години до початку розгляду клопотання слідчим суддею, що свідчить про виконання вимог ч. 2 ст. 184 КПК України.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.

«17» травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, тобто в сприянні в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб, дій з використанням свого службового становища, що вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, повинен визначити лише чи є причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів:

- витягом з ЄРДР № 0002653, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2022 за матеріалами правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення та підготовки до вчинення кримінального правопорушення внесені відомості, з якого вбачається, що зареєстровано кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України. Повідомлено про підозру: ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 .

- протоколами допитів свідків: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_67 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , які викривають можливу причетність до злочинної діяльності ОСОБА_5

- протоколом обшуку від 01.03.2023, під час якого вилучені документи, які також стали підставою для вручення підозри.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 вчинила інкриміноване їй кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявність в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваної, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваної, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акту, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у Кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Обґрунтованість підозри щодо вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, що є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Наявність ризиків, та їх обґрунтованість.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчим у клопотанні зазначено, що наявні ризики вчинення підозрюваною дій, передбачених пунктами п. п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених п. п. 1-4 ч. 1 статті 177 КПК України у Кримінальному провадженні щодо підозрюваної слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання ( ОСОБА_5 , зокрема, підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КПК України, за яке передбачено основне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна). Покарання, зокрема, у вигляді позбавлення волі на вказаний строк, яке може бути призначене відносно ОСОБА_5 у випадку направлення обвинувального акту до суду та визнання її винуватою у вчиненні вказаного злочину, особливо сильно підвищує ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Зазначений ризик існує, однак слідчий суддя враховує також і те, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання в м. Черкаси Черкаській області, має сім`ю, за першим викликом з`являлася особисто до суду для розгляду клопотання про застосування відносно неї запобіжного заходу.

Наведені вище обставини в сукупності дають підстави дійти висновку щодо існування невеликого ризику вчинення підозрюваною дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків, підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

У свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Так, ризик здійснення ОСОБА_5 впливу на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні обумовлений, серед іншого, тим, що остання є бухгалтером Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей», допитані в якості свідків особи є здобувачами освіти у зазначеному навчальному закладі; співучасниками та підозрюваними у кримінальному провадженні є директор та старший майстер Державного навчального закладу «Черкаський професійний ліцей», які були залучені до виконання злочинного плану, відтак наявні достатні підстави вважати, що підозрювана наділена потенційною можливістю самостійно або через інших осіб впливати, зокрема, на здобувачів освіти, серед яких є свідки або можуть бути свідками у даному кримінальному провадженні, з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Вказаний ризик існує та обумовлений тим, що ОСОБА_5 не надала жодних пояснень та показань під час проведення її допиту з приводу кримінального провадження та повідомленої їй підозри, що може також свідчити і про можливі її наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності. Крім того, після проведеного обшуку, дозвіл на який надано Соснівським районним судом м. Черкаси, ОСОБА_5 , усвідомлюючи невідворотність відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, через наявний у неї вплив на інших працівників навчального закладу, вмовляла останніх спотворювати інформацію у відповідях на запит слідчого в порядку ст. 93 КПК України, нав`язувала свідкам своє бачення що слід останнім говорити на допитах, щоб виправдати власні злочинні дії та викривити об`єктивне розслідування.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (частина 1 статті 182 КПК).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є:

1) особисте зобов`язання;

2) особиста порука.

Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, про які зазначав слідчий у клопотанні, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

ОСОБА_5 підозрюється, зокрема, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 України, який є тяжким корупційним злочином.

Як вже зазначалось вище, стороною обвинувачення доведено, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення є обґрунтованою, ризики, заявлені стороною обвинувачення, існують, що свідчить про наявність підстав для застосування до підозрюваної в цьому кримінальному проваджені запобіжного заходу.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого корупційного злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, з урахуванням ролі ОСОБА_5 в реалізації злочинної схеми (пособник, безпосередньо своїми діями сприяла вчиненню кримінального правопорушення), слідчий суддя дійшов висновку про те, що іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти настанню зазначених ризиків не видається за можливе, оскільки існують обґрунтовані підстави вважати, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді застави є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 та зможе запобігти встановленим ризикам, що свідчить про обґрунтованість клопотання в цій частині.

Разом з тим, слідчим суддею береться до уваги особиста репутація підозрюваної ОСОБА_5 (вперше притягається до кримінальної відповідальності, є несудимою, за час роботи зарекомендувала себе позитивно).

Проте, такі обставини в світлі наведених вище фактичних даних не є настільки переконливими та вагомими, щоб повністю виключити встановлені слідчим суддею ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Обґрунтування розміру застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрювану від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначенні розміру застави, слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання; шкоду, що завдана кримінальним правопорушенням.

У ході розслідування кримінального провадження в ГУ ДПС в Черкаській області витребувано інформацію про доходи ОСОБА_5 , які складають 14482,61 грн - за грудень 2022 року; 10964,30 грн - за листопад 2022 року, 11052,50 грн - за жовтень 2022 року.

Законом України «Про державний бюджет на 2023 рік», визначено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2 684 гривень.

Кримінальним процесуальним кодексом установлено розміри застави, виходячи із тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 53 680 грн. до 214 720 грн.

З огляду на вищевикладене, враховуючи специфіку, характер та обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваної, відсутність власного житла, мешкання у гуртожитку, наявність ризиків, передбачених п. п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності визначення підозрюваній застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 185 360 грн.

Застава у відповідному розмірі не є завідомо непомірною для підозрюваної та буде достатньою аби забезпечити виконання покладених на неї обов`язків, запобігти встановленим ризикам.

Також, відповідно до положень ч. 4 ст. 194 КПК України, для зменшення наведених вище ризиків, на підозрювану слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено, а саме:

1) прибувати до старшого слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Черкаської області, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_50 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_34 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_46 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , а також іншими підозрюваними ОСОБА_10 та ОСОБА_9 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрювану ОСОБА_5 обов`язків слід встановити два місяці, тобто до 19.07.2023 включно, але в межах строку досудового розслідування, що відповідає положенням ч. 7 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 177, 178, 182, 194, 196, 200, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 , за матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002653, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.11.2022 за підозрою ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 185 360 гривень, яка може бути внесена на відповідний рахунок отримувача: UA0003652, отримувач платежу: ТУ ДСА України у Черкаській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26261092, банк отримувача: ДКС України, м. Київ, код банку отримувача (МФО): 820172.

Визначений розмір застави підозрювана, яка не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_68 . Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваній та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

2. Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , в порядку ст. 194 КПК України, з метою контролю належної процесуальної поведінки, наступні обов`язки:

1) прибувати до старшого слідчого СВ Черкаського районного управління ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Черкаської області, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) утриматись від спілкування зі свідками ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_50 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_34 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_46 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , з іншими підозрюваними у справі ОСОБА_10 та ОСОБА_9 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрювану обов`язків становить до 19.07.2023 включно, але в межах строку досудового розслідування.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваній, прокурору негайно, після її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 22 травня 2023 року о 12 годині 50 хвилин.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1