Справа № 635/2869/23
Провадження № 1-кс/635/472/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000849 від 02.05.2023 за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000849 від 02.05.2023 за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна, в якому вона просила накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 02.05.2023 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мішок білого кольору всередині якого маються фрагменти електричних дротів з нашаруванням кіптяви, деякі з низ обвуглені. Визначення місця зберігання вищевказаного майна доручити стороні обвинувачення з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що слідчим відділом відділення поліції № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000849 від 02.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

02.05.2023 до ЧЧ до відділення поліції № 1 ХРУП № 2 надійшло повідомлення про те, що 02.05.2023, приблизно о 10:17 годині за адресою: АДРЕСА_2 невстановлені особи здійснили крадіжку кабелів електропередач, чим завдали ОСОБА_4 матеріальної шкоди.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 02.05.2023 в період часу з 12 год 35хв до 13 год 40 хв, слідчим СВ відділення поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення вказаної слідчої дії було виявлено та вилучено мішок білого кольору всередині якого маються фрагменти електричних дротів з нашаруванням кіптяви, деякі з низ обвуглені.

02.05.2023 вилучені в ході огляду місця події предмети, постановою слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

На теперішній час вищевказані речові докази перебувають у ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів 30.

Прокурор надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, просила його задовольнити у повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Вивчивши надані документи та матеріали, якими обґрунтоване клопотання, заслухавши пояснення прокурора, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1).

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 91 КПК України зазначене в клопотанні майно, має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У зв`язку з необхідністю проведення судових експертиз по вилученим у ході огляду місця події від 02.05.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , речам для виявлення інформації, слідів або інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування кримінального провадження, потребують спеціального дослідження з використанням спеціальних знань та навичок, а також з використанням спеціального обладнання, які використовуються виключно при проведенні судової експертизи, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт майна в цій частині є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Водночас, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання в частині визначення слідчим суддею місця зберігання вилученого майна, у зв`язку з тим, що з аналізу положень ч.5 ст.173 КПК України випливає, що при постановленні ухвали про арешт майна до повноважень слідчого судді не належить визначення місця зберігання доказів. Відповідно до положень ч.2 ст.100 КПК України, зберігання речових доказів здійснюється стороною обвинувачення в порядку, визначеному Кабінетом міністрів України.

Керуючись ст. ст. 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000849 від 02.05.2023 за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 02.05.2023 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мішок білого кольору всередині якого маються фрагменти електричних дротів з нашаруванням кіптяви, деякі з низ обвуглені.

В решті клопотання відмовити.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1