Провадження №11-сс/824/2873/2023 Доповідач - ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря - ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000184 від 02.02.2022 року, за апеляційною скаргою прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року про відмову в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 18.06.2023 року, включно, щодо,-

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Рівненської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.369-2 КК України.

В С Т А Н О В И Л А :

Головним Слідчим управлінням НП України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000184 від 02.02.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.369-2 КК України.

19 квітня 2023 року ОСОБА_7 затримано в порядку ст.208 КПК України.

20 квітня 2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.369-2 КК України.

20 квітня 2023 року старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_9 за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, із визначенням застави у розмірі 1 863 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, мотивуючи клопотання тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.369-2 КК України, і запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно застосувати з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, які вказують, що підозрюванийможе переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та ін.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року в задоволенні клопотання відмовленота застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 18.06.2023року, з покладенням певних обов`язків. Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя послався на наявність обставин, які вказують на обґрунтованість підозри у причетності ОСОБА_7 до вчиненняінкримінованих йому кримінальних правопорушень, врахував тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, а також на існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, однак прийшов до висновку про не доведеність неможливості запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

На вказану ухвалу слідчого судді, прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій не погоджується з ухвалою, вважає її незаконною та необґрунтованою, через неповне дослідження слідчим суддею матеріалів клопотання. Стверджує, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, що повністю підтверджується зібраними доказами, які додані до матеріалів клопотання. Окрім цього, прокурор впевнений, що застосований до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід не здатний запобігти наявним ризикам, зокрема можливого переховування підозрюваного від слідства та суду, знищення чи спотворення доказів, які мають істотне значення для вирішення справи, незаконного впливу на інших учасників кримінального провадження, а також ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження того у якому підозрюється, а отже не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 2 500 146,00 гривень.

На апеляційну скаргу прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , надійшли заперечення від захисника підозрюваного ОСОБА_7 - ОСОБА_8 , в яких вказується на законність й обґрунтованість ухвали слідчого судді та міститься прохання залишити її без змін, а апеляційну скаргу прокурора без задоволення.

Заслухавши:

- доповідача - суддю апеляційного суду;

- прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу та просив задовольнити її у повному обсязі;

- підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, ухвалу слідчого судді просили залишити без змін, як законну та обґрунтовану;

- ознайомившись з матеріалами клопотання, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до такого висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу передбачені ст.178 КПК України, відповідно до якої, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За змістом положень ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визначення особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною і достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.369-2 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів та інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо даних для висновку про обґрунтованість повідомленої їй підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунуте звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року та Фокс, Кемпбелл і Гратлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990 року.

Як вбачається з матеріалів клопотання, причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.369-2 КК України підтверджується зібраними доказами, зокрема заявою ОСОБА_10 про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту та протоколом додатковим допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколами допиту інших свідків; протоколами за результатом проведення негласної слідчої (розшукової) дії, протоколом обшуку автомобіля, який належить ОСОБА_7 , де було вилучено 160 000,00 гривень, а також іншими доказами, сукупність яких дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_7 до вчинення передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.369-2 КК України кримінальних правопорушень, є достатньо мотивованою і ці обставини доведені слідчим суду та свідчать про наявність обґрунтованої підозри.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні декількох злочинів, серед яких наявний і тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до 3 років, з конфіскацією майна.

А отже, при оцінці ризику переховування від правосуддя, поряд з іншими обставинами, може братися до уваги і загроза відносно суворого покарання, як це відображено у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Пунцельт проти Чехії» від 25.04.2000 року.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» від 04.05.2006 року, Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання.

Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповненні конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Як встановлено колегією суддів, прокурором у судовому засіданні, всупереч твердженням сторони захисту, доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам, зокрема можливість переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду.

Окрім цього, існує ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Водночас, наявний ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків чи експертів, шляхом примушення їх до зміни раніше наданих свідчень, з метою уникнення відповідальності для себе та своїх спільників.

Ризики перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та можливе вчинення ОСОБА_7 іншого кримінального правопорушення чи продовження, того у якому підозрюється, також існують, зважаючи на зібрані раніше докази, які вказують, що ОСОБА_7 не збирається завершувати злочинну діяльність.

Тому, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, інкримінованих ОСОБА_7 , даних про його особу в сукупності, є підстави вважати, що жоден більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, тому доводи апеляційної скарги прокурора про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів вважає слушними та достатньо обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються змістовними доводами.

Нормами ч.3 ст.183 КПК України передбачено обов`язок слідчого судді при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом. При цьому в ухвалі слідчого судді обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Визначаючи розмір застави, необхідно враховувати і практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні (рішення у справі «В. проти Швейцарії» 14379/18 від 26.01.1993 року, «Мангурас проти Іспанії» 12050/04 від 08.01.2009 року).

Отже, апеляційний суд вважає, що для гарантування належної процесуальної поведінки підозрюваного, з урахуванням його особи, матеріального стану та інших обставин кримінального провадження, колегія суддів вважає за необхідне, визначити заставу яка буде достатньою у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720,00 гривень.

Такий розмір застави, на думку колегії суддів, буде справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а також належну процесуальну поведінку підозрюваного, не порушуючи при цьому його прав.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 слід задовольнити, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року необхідно скасувати та ухвалити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720,00гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20 квітня 2023 року про відмову в застосуванні до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком до 18.06.2023 року, включно, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_9 погоджене з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, із визначенням застави у розмірі 1 863 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 500 146,00 гривень, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 17.06.2023 року, включно, взявши його під варту в залі суду негайно.

Доставити підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Київський слідчий ізолятор», де утримувати його під вартою.

Одночасно визначити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720,00 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, яка повинна бути внесена у національній грошовій одиниці, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду: м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, код ЄДРПОУ суду 42258617, номер рахунку за стандартом IBAN - UA1082186, банк надавача послуг: ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по справі №757/15747/23-кв Київському апеляційному суді.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_7 покласти наступні обов`язки:

- не відлучатись із м. Рівного, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора та/або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в'їзд в Україну;

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_7 , обов`язків до 17.06.2023 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрюваний перебуває під вартою.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрювана перебуває під вартою негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 ,з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_7 ,вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4