Справа №295/7440/23
УХВАЛА

про повернення клопотання про арешт майна

13.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

розглянувши клопотання, подане слідчим Житомирського РУП Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні №0001811 від 12.06.2023 року, та додані до клопотання матеріали,-

в с т а н о в и в:

12.06.2023 р. на електронну адресу суду засобами електронного зв`язку надійшло клопотання слідчого за погодженням з прокурором, в якому він просить накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 11.06.2023 року за адресою: м. Житомир, вул. Академіка Дашкевича,21, яке належить ОСОБА_4 .

Дослідивши клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 35 КПК України у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Зі змісту абзацу 2 частини 1 статті 35 КПК України вбачається, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Відповідно до положень ст. 106-1 КПК України інформаційно-телекомунікаційна система досудового розслідування - це система, яка забезпечує створення, збирання, зберігання, пошук, оброблення і передачу матеріалів та інформації (відомостей) у кримінальному провадженні. Порядок функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування визначається положенням, яке затверджується спільно Офісом Генерального прокурора, органом, у складі якого функціонує орган досудового розслідування, а також органом, що затверджує положення про систему, яка функціонує в суді відповідно до статті 35 цього Кодексу.

Інформаційно-телекомунікаційна система досудового розслідування взаємодіє з Єдиним реєстром досудових розслідувань та системою, яка функціонує в суді відповідно до статті 35 цього Кодексу, а також може взаємодіяти з іншими інформаційними, інформаційно-телекомунікаційними системами у випадках, передбачених законом.

Слідчий, дізнавач, прокурор, слідчий суддя, суд, а також захисник (за його згодою) використовують, а інші учасники кримінального провадження можуть використовувати інформаційно-телекомунікаційну систему досудового розслідування під час реалізації своїх повноважень, прав та інтересів, передбачених цим Кодексом, за умов та в порядку, що визначені положенням про таку систему.

У разі використання зазначеної у цій статті системи дослідження матеріалів досудового розслідування, наявних у такій системі, може здійснюватися з використанням доступу до них через цю систему.

Матеріали досудового розслідування, що містяться в інформаційно-телекомунікаційній системі досудового розслідування, передаються, їх копії чи примірники надаються в електронній формі, а за рішенням слідчого, дізнавача, прокурора, слідчого судді, суду, які їх передають чи надають, - у паперовій формі. Документи, підписані, погоджені в інформаційно-телекомунікаційній системі досудового розслідування з використанням кваліфікованого електронного підпису, їх примірники в електронній та паперовій формах визнаються оригіналами документів ; обіг електронних документів у кримінальному провадженні в частині, не врегульованій цим Кодексом, регулюється іншими законами щодо електронних документів та електронного документообігу.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Нормами абз. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Дослідивши клопотання, яке надійшло на розгляд слідчого судді, встановлено, що клопотання і фотокопії документів з матеріалів кримінального провадження надійшли з електронної адреси , яка не є офіційною електронною адресою Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, клопотання не подано з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, як і не подано шляхом використання Інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування, саме клопотання та додані до нього документи не скріплені електронним цифровим підписом слідчого і прокурора, тобто клопотання подано з порушенням вимог ст.ст. 35, 106-1, 171 КПК України та вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»

Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З огляду на те, що клопотання подано з порушенням загальних вимог КПК України щодо направлення до суду клопотань в електронному вигляді, без додержання вимог абз. 2 ч.1 ст. 171 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Згідно з ч. 1 ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання про накладення арешту на майно повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії повного тексту ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1